Title: T7 / Klinisk kirurgi / Tentor VT/HT 2014-2021 / HT17
Tags: T7_Tentor::Kirurgi T7_Tentor::Ortopedi T7_Tentor::Anestesi T7_Tentor::Urologi T7_Tentor::Onkologi T7_Tentor::Radiologi

1.     En 25-årig man som varit med om en MC-olycka inkommer med ambulans pga. en underbensfraktur. Han blir märgspikad dagen efter. Den första post operativa dagen utvecklar han en smärta som inte stillas med morfin. Du misstänker att det är ett kompartmentsyndrom.  (5P)
Beskriv de kliniska fynden och hur de uppträder i förloppet?

1.     Vilosmärta, alltmer analgetikakrävande/analgetika resistent
2.     Palpationsömhet över muskellogerna (oftast först tibialis anterior logen)
3.     Nedsatt aktiv rörlighet i tårna & fotleden. Passiv rörelsesmärta
4.     Sensibilitetsnedsättning perifier nerv som löper i aktuell kompartment
5.     Pares
6.     Sist nedsatt cirkulation med försvagning av perifier puls. Detta är dock mycket ovanligt och oftare tecken på en kärlskada av annan genes än kompartment
Beskriv vilka ”compartments”(loger) som finns i underbenet?
Ett främre, ett lateralt, 2 posteriora
Beskriv hur man tar sig in i underbenets olika ”compartments” vid en fasciotomi?
Fasciotomi via långa snitt medialt någon cm bakom mediala/bakre kanten av tibia- djupa & ytliga bakre kompartment klyves. Lateralt ett snitt mellan fibula & tibia (aktar n. fibularis) – klyver främre logen samt laterala logen. Samtliga ”compartments” skall klyvas.
1.     65-årig man med Mb Bechterew (pelvospondylit, ankyloserande spondylit) inkommer akut efter att ha fallit och slagit i ryggen, smärtor lumbalt, normal neurologi. Du föranstaltar om röntgenundersökning som visar en kompression i slutskivan av L1 samt uttalade förändringar med syndesmofyter, förbening över diskarna samt fyrkantiga kotor (Bamboospine). Handläggning? (1p)
Du går vidare med en CT helrygg
a.     Du tvingar patienten att ligga plant så att patienten inte skadar sig mera
b.     Du går vidare med en CT helrygg
c.      L1 kotkompression kräver ingen behandling & patienten erhåller smärtlindring & skickas hem
d.     Pat erhåller en 3-punkts korsett för at stabilisera frakturen & skickas hem för ett planerat återbesök om 2 veckor

Q: 1.     På din mottagning träffar du en 44-årig sjuksköterska som brutit handleden. Hon har erhållit ett gips & behandlas konservativ med röntgen kontroll som var u.a. När hon kommer för avgipsning 5 veckor senare noterar du att hon har svårt att extendera tummen. (1p)
Du misstänker?
a.     Skada på n. medianus
b.     Senruptur av extensor pollucus longus
c.      Skada på n. ulnaris
d.     Vanligt förekommande stelhet efter gipsning för denna typ av fraktur
[...]
A: Senruptur av extensor pollucus longus
Extra: ext. tumme radialis men den går ej över handleden.

Q: 1.     Beskriv med utgångspunkt från patientens och läkarens perspektiv viktiga faktorer för ett optimalt resultat inför höftprotes vid primär höftartros. (3p)
[...]
A: Rtg verifierad artros som matchar patientens symtom dvs. besvären ska med rimlig sannolikhet kunna hänföras till en degenerativ sjukdom i höften. Ingen korrelation mellan symtomgrad & artrosgrad på rtg.
Artros-skola: Pat skall ha fått information om sjukdomen, orsaker & förlopp. Patienten skall ges möjlighet till träning eftersom det kan påverka sjukdomen i gynnsam riktning och sannolikt också förbättra prognosen kring kirurgi.
Kartläggning av patientens förväntningar. Info om komplikationer & förväntat förlopp.
Val av implantat – vetenskaplig grund & baseras på evidens t.ex. höftregistret.
Kirurgens vana. Främre - bakre snitt.
Noga preoperativ planering med rtg samt mallning.
Rätt placering av implantatkomponenterna
Patienten bör få träffa operatören både före & efter operationen samt vid återbesök.

Q: Det inkommer till dig på akuten en kvinna som är 30-år gammal tidigare frisk men haft ryggbesvär under några år. Hon har sedan ett dygn tillbaka noterat att hon efter sitt ryggskott dagen innan har fått svårt att kissa samt upplever sig domnad i underlivet. Du misstänker att det är ett caudaequina syndrom.
Vilken är din första åtgärd?(1p)
a.     Smärtlindring och expektans
b.     Magnetkamera undersökning
c.      Kontroll av resurin samt sätta KAD om det behövs
d.     Operationsanmälan
[...]
A: Kontroll av resurin samt sätta KAD om det behövs

Q: Inkommer en 59-årig man som har jobbat i trädgården & fallit på grässlänten & tagit emot sig med höger arm.  Han har nu efter 1 dryg vecka noterat att han har ont, svag i abduktion samt kan inte abducera armen till eller hålla den i 90^o. Du röntgar men ser ingen fraktur. Vad misstänker du? (1p)
a.     Du misstänker en pares på n. axillaris
b.     Du misstänker en rotatorkuffruptur
c.      Du misstänker en subluxation av glenohumeral leden
d.     Odislocerad fraktur som missats av röntgen
[...]
1.     Inkommer en 26-årig kvinna tidigare frisk, förutom rökare samt p-piller, som gått i högklackat men vrickat till foten. Hon inkommer till akuten med en svullen & ömmande fotled. Hur undersöker du henne? (3p)
[...]
A: Du misstänker en rotatorkuffruptur; Observation. Har hon gått på foten. Inspektion: värmeökad, svullnad, luxerad/felställd.
Undersökning enligt ”Ottawa ankle rules”: proximala fibula ska vara med. Rynkbar hud. Distalstatus.
Vidare undersökning med rtg, operation när? Trombosprofylax?

Q: 1.     Kalle ska ha fest för sina vänner & tänkte bjuda på avokado med räkor till förrätt men då han ska skära avokadon med kniven skär han sig i handen. Han har efter skadan svårt att böja på DIP leden till pekfingret. Vilken struktur har han skadat? (1p)
a.     Lumbricalen på ulnar sidan.
b.     Flexor indicic propius senan
c.      Digitalnerven till dig 2
d.     Flexor Superficialisenan är skadad
e.     Flexor Profundasenan är skada
[...]
1.     Elsa tränar karate. Hon har svart bälte & då hon tränar inför en tävling får hon ett slag mot nacken på höger sida. Hon får dagen efter ont och håller spontant armen ovanför huvudet. Smärtan strålar ut i höger armen & och hon känner sig domnad i ring och lillfingret. Vilken nivå är mest sannolikt påverkad? (1p)
a.     Disken mellan C6/7
b.     Disken mellan C5/6
c.      Disken mellan C7/T1
d.     Disken mellan C4/5
[...]
A: Flexor Profundasenan är skada; Disken mellan C7/T1
Extra: C8 dermatomet

Q: Vanja spelar fotboll & i samband med en vridning så knäpper det till i knät & hon har därefter svårt att sträcka på benet. Det gör mycket ont & hon har en svullnad och hård bit som sitter lateralt om knäleden samtidigt som hon har en grop över knäleden. Hon inkommer nu med ambulans till akuten där du tar emot henne. Vad misstänker du? (1p)
a.     Korsbandsskada
b.     Patellarluxation
c.     Tibiakondylfraktur
d.     Bakercysta
[...]
A: Patellarluxation

Q: Majoriteten av frakturerna i Sverige är osteoporos relaterade. Vilken av nedanstående frakturer är inte en klassisk osteoporosfraktur. (1p)
a.     Kotkompression/fraktur
b.     Distal radius fraktur/handledsfraktur
c.      Collum femoris fraktur
d.     Mejsel fraktur av caput radii/collum radiifraktur
e.     Proximal humerus fraktur
[...]
Edward 23- år spelar Rugby. Han är tidigare frisk medicinestuderande. Han har under morgonen vid en turnering fått en tackling bakifrån & därefter mycket ont i höger axeln & armen som han håller i med sin vänstra arm. När du tittar på Edward så ser det ut som om han hänger med höger axel och det fattas något under acromion. Det gör ont så fort han försöker röra på höger armen. Även i vila är det obehagligt & gör ont. Vad har han drabbats av? Hur handlägger du det? (3p)
[...]
A: Mejsel fraktur av caput radii/collum radiifraktur; Främre axellux. Inspektion med grop nedom acromion. Kontroll av n. axillaris innerverat område på axeln samt distalstatus. Smärt stillning samt röntgen vid första gångs luxation. Minst en repositionsmanöver ska beskrivas samt hur man planerar att medicinera för att utföra detta. Kontroll rtg samt remiss sjukgymnast. Klassisk Hippokratesmanöver är fel svar.

Q: En 59-årig kvinna söker på akutmottagningen där du är kirurgjour. Hon besväras av klåda
sedan någon vecka tillbaka. Hon har ingen viktnedgång, men har ett diffust obehag i magen.
Vid undersökning finner du en ikterisk kvinna med rivsår på extremiteterna. Bukstatus är ua,
BT 120/65 och puls 80 (totalt 5 p).
Nämn tre tänkbara differentialdiagnoser (1 p)?
[...]
Vilka blodprover ordinerar du (1 p)?
Motivera respektive blodprov eller grupp av blodprover (lp)
[...]
A: Koledokussten
Obstruerande pankreas- eller gallvägsmalignitet
Virushepatit; Leverstatus, Hb, Lpk, CRP Elektrolytstatus och INR
hepatitserologi

Q: En 63-årig tidigare väsentligen frisk man med några månaders anamnes på ryggsmärtor söker på akutmottagningen pga smärtor i epigastriet och svart avföring sedan tre dagar tillbaka. Du finner en blek man med BT 130/80, puls 70 och Hb 85 (totalt 4 p).
Hur vill du komplettera anamnesen? Nämn två mycket relevanta anamnestiska uppgifter som skulle underlätta för dig att ställa rätt diagnos(1 p)?
[...]
Vilken orsak misstänker du i första hand (1 p)?
[...]
Hur handlägger du detta fall (2 p)?
[...]
A: Två av följande: Läkemedelsintag (NSAID, ASA, antikoagulantia mm)
Alkohol, Rökning
Även frågor om viktnedgång mm (tydande på malignitet i magsäcken) kan vara relevanta och ge poäng; Blödande ulcus; Inläggning, Hb-kontroll, kontroller av puls och BT/MEWS
Fasta, ev v-sond, koppla dropp, iv omeprazol eller annan PPI
Gastroskopi

En 46-årig kvinna kommer till akuten sent på kvällen pga buksmärta som debuterade under gårdagen och som har tilltagit successivt. Hon beskriver en smärta som sitter i nedre delen av magen och är konstant i karaktär. Hon har mått illa men inte kräkts, har haft dålig aptit och inte ätit eller druckit något idag. Hon är obes (BMI 36) och har insulinbehandlad DM typ 2. Hon är aldrig opererad, röker inte och dricker sällan alkohol. Hon har alltid haft oregelbunden mens, i övrigt framkommer inget speciellt gynekologiskt. I status finner du en patient som är opåverkad men något trött och matt. Temp 37,90C, 02-sat 96%, AF 22/min, puls 116/min, BT 110/60. Buk: palpömhet diffust i nedre delen, mest ovan symfysen. Inga säkra peritonittecken men bukstatus är svårbedömt pga adipositas. (totalt 6 p).
Du börjar fundera över sannolika differentialdiagnoser. Ange tre viktiga.
(1 p) Appendicit, divertikulit, salpingit, tuboovarial abscess, inflammerad Meckelsdivertikel, UVI
Vilka laboratorieprover ordinerar du och hur motiverar du varje provkategori? (2 p)
Blodstatus, el-status, b-glukos (alt. Blodgas), CRP, grav-test, u-sticka
Hur behandlar du patienten på akuten? (1 p)
Smärtlindring (Morfin), iv infart, dropp (Ringer)
Vilken bilddiagnostisk undersökning remitterar du henne till och varför? Formulera också en kortfattad röntgenremiss inkl frågeställningar här nedan (max tre rader). (1 p)
DT buk, ej fall för ultraljud med tanke på differentialdiagnoser och kroppskonstitution.
Frågeställning: appendicit, divertikulit, abscess, annan inflammatorisk process, fri vätska, fri gas?
Förklara varför det är viktigt med vätskebehandling redan på akutmottagningen (1 p)
Pat har ätit/druckit dåligt under ett drygt dygn. Viktigt med rehydrering generellt på pat som söker med "akut buk" pga vanligt med vätskeförluster, dessutom viktigt inför DT undersökningen som måste göras med iv kontrast och medför risk för njurpåverkan, (dessutom ökad risk för njurpåverkan pga patientens diabetes).

Q: En 66-årig kvinna kommer till kirurgmottagningen på remiss från husläkaren med frågeställning "Ljumskbråck? Fall för operation?". För ett halvår sedan upptäckte hon en utbuktning i vänster ljumske men sökte aldrig eftersom hon inte hade några besvär. Efter att hon gick i pension för några månader sedan har hon blivit mer aktiv, tränar på gym och håller på med trädgården. Hon upplever nu obehag och ibland Viss smärta i området i samband med fysisk ansträngning. (totalt 3 p)
Beskriv hur du genomför en riktad klinisk undersökning för att bekräfta ljumskbråck: (lp)
[...]
Hur förklarar du enkelt för patienten vad ett bråck är? (1 p)
[...]
Vad rekommenderar du henne och varför?
[...]
A: Palpation i stående och liggande med hoststöt/krystning. (lp - allt med förfull pott); Bråck är en en medfödd eller skapad öppning/försvagning i bukväggen. Utbuktning uppstår genom att bukorgan (tarm, oment mm) tränger sig igenom öppningen temporärt eller permanent. (1 p); Då patienten är kvinna finns ökad risk att det rör sig om ett femoralbråck, vilket kliniskt kan vara svårt att skilja från inguinalbråck. Femoralbråck har större tendens att klämma in och rekommendationen är att kvinnor med ljumskbråck skall erbjudas operation. Patienten bör (trots i nuläget lindriga symptom) planeras för operation. (1 p)

Q: En 79-årig kvinna med känd tablettbehandlad hypertoni och tidigare hjärtinfarkt söker på akutmottagningen för blod i avföringen. Hon berättar att hon under 2 månaders tid till och från noterat mörkrött blod som delvis varit blandat med avföringen. Hon känner sig trött, men har inga smärtor. Patienten är blek men opåverkad, puls 90, BT 120/70, buken är mjuk, oöm och utan resistenser. Vid PR noteras mörkrött blod på handsken. Hb är 71 g/l (totalt 4 p).
Hur handlägger du patienten vid det akuta vårdtillfället (3 p)
[...]
Hur vill du lägga upp den vidare utredningen (1 p)?
[...]
A: Rektoskopi, alt beställning av flexibel sigmoideoskopi under vårdtillfället
Blodgruppering och bastest och fullständigt blodstatus inkl koagulationsstatus.
Blodtransfusion
Inläggning på sjukhuset, Hb-kontroller, MEWS mm; Rätt svar: Koloskopi, om den är negativ även gastroskopi. Vid fynd av koloncancer komplettering med datortomografi av thorax och buk. Allt detta kan göras polikliniskt.

Q: En 73-årig tidigare väsentligen frisk man inkommer till akutmottagningen med för två timmar sedan plötsligt insättande smärta generellt i buken. Puls 119, BT 150/80, Temp 37,1. Vid bukpalpation finner du generellt uttalad ömhet med ofrivilligt muskelförsvar. CT visar rikligt med fri gas och vätska (sammanlagt 3 p).
Vilka diagnoser är mest sannolika, nämn minst två (1 p)?
[...]
Hur handlägger du denna patient (2 p)?
[...]
A: Perforerat ulcus, perforerad divertikulit, tunntarmsperforation; Iv vätska, smärtlindring, antibiotika och därefter till operation för exploration antingen via laparoskopi eller laparotomi.

Q: 1. En 73-årig man med tidigare njurstensbesvär inkommer till akutmottagningen på larm med ambulans, med svår smärta i vänster flank. Han är kallsvettig och ger dålig kontakt. Pulsen är ytlig, frekvens 129, systoliskt blodtryck 85 mm Hg.
Vilken diagnos bör du i första hand misstänka?
a Inklämt ljumskbråck
b Testistorsion
c Njurstensanfall
d Rupturerat bukaortaaneurysm
[...]
A: d. Rupturerat bukaortaaneurysm

Q: 2. En 19-årig tidigare helt frisk man inkommer till akutmottagningen med 10-12 timmars anamnes på smärta i epigastriet. Han mår illa och har precis kräkts lite. Vid undersökning så ömmar han tydligt i höger fossa iliaca. Temp 37,9, LPK är 17,2 och CRP 31. Vilken är den mest sannolika diagnosen?
a. Akut appendicit
b. Testistorsion
c. Körtelbuk
d. Bridileus
[...]
A: a. Akut appendicit

Q: 3. På kirurgmottagningen träffar du Arne som är 71 år och som tidigare opererats för en vänstersidig njurcancer. I samband med uppföljning för denna sjukdom har man på datortomografi noterat att Arne har flera stenar i gallblåsan, men att övriga gallvägar samt levern ser helt normala ut. När du nu träffar Arne framkommer det att han mår bra och inte verkar ha några symtom. Han är informerad om att han har gallsten. Labmässigt är det också ua. Vad ska du göra nu?
a. Planera för en laparoskopisk kolecystektomi
b. Beställa MRCP för att utesluta kolangiokarcinom
c. Ge lugnande besked och uppmaning att återkomma om han skulle få besvär
d. Beställa ERCP med sfinkterotomi för att förebygga koledokussten
[...]
A: c. Ge lugnande besked och uppmaning att återkomma om han skulle få besvär

Q: 4. En 59-årig kvinna som tidigare genomgått en hysterektomi pga myom inkommer till akutmottagningen med intervallsmärtor och kräkningar. I status noteras utspänd och tympanistisk buk, men i övrigt ua. Datortomografi visar vida tunntarmar proximalt, sammanfallna distalt. Vilken är den mest sannolika genesen till kvinnans tillstånd?
a. Malrotation med inre herniering
b. Adherens/brid
c. Inklämt femoralbråck
d. Malignitet
[...]
A: b. Adherens/brid

Q: 5. En 89-årig kvinna boende på sjukhem inkommer till akutmottagningen med plötsligt påkomna svåra generella buksmärtor. Förutom demenssjukdom är hon väsentligen frisk och har inte genomgått några andra operationer än en höftplastik i 75-årsåldern. Trots höga doser intravenös opioid blir hon inte riktigt smärtlindrad. Datortomografi visar lätt dilaterad tunntarm med tecken till gas i tarmväggen i distala ileum och colon ascendens. Vilken är den mest sannolika diagnosen?
a. Mekanisk tunntarmsileus
b. Vaskulit med tarmischemi
c. Portatrombos
d. Arteriell mesenterialkärlsocklusion
[...]
A: d. Arteriell mesenterialkärlsocklusion

Q: 6. Du sitter på kirurgmottagningen på ett länssjukhus och din nästa patient är en 58-årig kvinna som har ringt och bokat tid med anledning av en nytillkommen knöl i vä bröst. Hon berättar att hon deltar i det allmänna mammografi-screeningprogrammet och att nästa undersökning är planerad om 2-3 månader, men tänkte att det är bäst att söka för knölen ändå. Du tar komplett anamnes och fortsätter med den kliniska undersökningen. Du kan då känna en c:a 2 cm stor resistens i vä bröst, hård i konsistensen och oöm. Hur går du vidare?
a. Avvaktar kallelsen till mammografiscreeningen
b. Remitterar patienten för snar mammografi/ultraljud
c. Remitterar patienten för snar punktion av knölen för cytologi
d. Remitterar patienten för snar mammografi och punktion
[...]
A: d. Arteriell mesenterialkärlsocklusion

Q: 7. En 25-årig man inkommer på larm efter en MC-olycka. Enligt rapporten från ambulanspersonalen har han kört mot räcket i okänd hastighet, han hade hjälm och full skyddsutrustning. När ambulansen anländer ligger mannen på asfalten, är vaken och pratbar men snabbandad och klagar över smärtor till vä i bröstet, bäckenet och vä ben. Fotleden är tydligt felställd som vid fraktur/luxation. Man har satt halskrage på plats och satt en iv infart samt kopplat syrgas och Ringer-acetat under färden till akuten. Vid ankomsten föreligger GCS 15, O2-sat 84 % med 15 L syrgas på mask, AF 32/min, puls 130/min, BT 120/60. Du påbörjar undersökning enligt ATLS-konceptets ABCDE-schema. Han är fortfarande vaken men smärtpåverkad, agiterad och tachypnoisk. Andningsljuden är otydliga och svårbedömda på vä sida av thorax, medan de är tydliga på hö sida. På vä sida ses dessutom ett utbrett hematom.
Vad är nästa åtgärd?
a. Fortsätter med bedömning av C (cirkulation) enligt ATLS-konceptet
b. Reponerar fotleden efter adekvat smärtlindring
c. Sätter vänstersidigt thoraxdrän på misstanke om pneumothorax/hemothorax.
d. Skickar patienten direkt till röntgen för DT enligt traumaprotokoll
[...]
A: c. Sätter vänstersidigt thoraxdrän på misstanke om pneumothorax/hemothorax.

Q: 8. Du arbetar som sommarvikarie på kirurgakuten på ett länsdelslasarett. Leif, 80 år, söker akut med kallt, smärtande höger underben sedan några timmar. Han medicinerar för hypertoni och kroniskt förmaksflimmer, är tidigare opererad för benign prostatahyperplasi och har genomgått en knäplastik i samma ben för 10 år sedan. Han säger att foten har domnat och känns svagare men hans smärtor har möjligen förbättrats något efter ankomsten till sjukhuset. Du kan snabbt konstatera att höger underben och fot är klart svalare jämfört med vänster sida. Vilken är den mest sannolika diagnosen?
a. Djup ventrombos
b. Akut extremitetsischemi
c. Stroke
d. Perifer nervpåverkan
[...]
A: b. Akut extremitetsischemi

Q: 9. En tidigare frisk 30-årig man söker med några dagars anamnes på anala smärtor och feber. I status finner du en rodnad, fluktuerande och värmeökad resistens omfattande ett 5-6 cm stort område. PR är inte möjligt att genomföra då patienten upplever det som mycket smärtsamt. Vilken är den lämpligaste behandlingen?
a. Ultraljudsledd dränering med pigtailkateter
b. Incision och dränering i generell anestesi
c. Incision och dränering i lokalbedövning
d. Bredspektrumantibiotika som täcker både tarmpatogener och hudflora
[...]
A: b. Incision och dränering i generell anestesi

Q: 10. En 35-årig kvinna som har genomgått en laparoskopisk gastric bypass-operation för 2 år sedan söker akut pga några timmars anamnes på högt sittande buksmärta och illamående. Hon har gått ner 29 kg i vikt och har nu ett BMI på 28 och har innan de aktuella besvären inte upplevt några större problem efter sin operation. Vilken diagnos måste man i första hand misstänka?
a. Inre tunntarmsherniering genom mesenterialslits
b. Adherensileus av tunntarm
c. Gallstensanfall
d. Gallstensileus
[...]
A: a. Inre tunntarmsherniering genom mesenterialslits

Q: En 25-årig man inkommer med ambulans efter en MC-olycka där han ådragit sig en underbensfraktur. Han blir märgspikad dagen efter. Den första postoperativa dagen utvecklar han en smärta som inte stillas med morfin. När du kommer till avdelningen så är han smärtpåverkad med BT 140/90 och puls 100. Du misstänker ett compartmentsyndrom. (3p)
Beskriv de 3 mest vanliga och sannolika kliniska fynden? 3 av nedanstående skall finnas med i svaret för full pott.
[...]
2. Beskriv vilka muskler som ingår i underbenets ”compartments” (loger)? (2 p)
[...]
A: 1. Vilosmärta, alltmer analgetikakrävande/analgetika resistent
2. Palpationsömhet över muskellogerna (oftast först tibialis anterior logen)
3. Nedsatt aktiv rörlighet i tårna och fotleden. Passiv rörelsesmärta
4. Sensibilitetsnedsättning perifier nerv som löper i aktuell compartment; - djupa Flexor Hallucis longus, Tibialis posterior, Flexor digitorum longus samt ytliga Gastrocnemius, Soleus bakre compartment
- främre logen Ext Hallucis Long. Ext Digitorum Longus, Tib. Anterior samt laterala logen , Fibularis longus , Fibularis brevis musklerna

Q: En, 23-årig tidigare frisk manlig medicinestuderande har under morgonen vid en Rugbyturnering fått en tackling och fallit framåt och tagit emot sig med utsträckt arm. Han får därefter mycket ont i högeraxel. Han inkommer nu till akuten där du är jour. Vitalparametrar är u.a. Vid undersökning finner du att han hänger med höger axel och det är en grop under acromion. Det gör ont så fort du försöker röra på patientens höger arm. Även i vila är det obehagligt och gör ont.
Vilken är den mest sannolika diagnosen? Hur bör patienten handläggas på akuten? Minst en åtgärd skall finnas i svaret (3 p)
[...]
A: Främre axellux. Inspektion med grop nedom acromion. Kontroll av n. axillaris innerverat område på axeln samt distalstatus. Smärt stillning samt röntgen vid första gångs luxation. Minst en repositionsmanöver ska beskrivas samt hur man planerar att medicinera för att utföra detta. Kontroll rtg samt remiss sjukgymnast. Klassisk Hippokratesmanöver är fel svar pga skaderisken och att det innebär Doktorns fot/häl i axillen på patienten. Här vet jag att vi är oense och ni får rätta efter eran bedömning

Q: 4. Beskriv med utgångspunkt från patientens och läkarens perspektiv minst 5 viktiga faktorer för ett optimalt resultat inför höftprotes vid primär höftartros. (3 p)
[...]
A: Rtg verifierad artros som matchar patientens symtom dvs. besvären ska med rimlig sannolikhet kunna hänföras till en degenerativ sjukdom i höften. Ingen korrelation mellan symtomgrad och artrosgrad på rtg
Artros-skola: Pat skall ha fått information om sjukdomen, orsaker och förlopp. Patienten skall ges möjlighet till träning eftersom det kan påverka sjukdomen i gynnsam riktning och sannolikt också förbättra prognosen kring kirurgi.
Kartläggning av patientens förväntningar.
Info om komplikationer & förväntat förlopp.
Preoperativ bedömning av hälsofaktorer såsom rökning och alkohol samt information om dess skadlighet och relation till ett bra operationsutfall.

Q: Till mottagningen på vårdcentralen kommer det en 71 år gammal kvinna med tidigare hjärtinfarkt, som klagar på brännande smärta i bägge benen när hon går. Hon klarar av att gå 50 m sedan måste hon sätta sig och vila pga att benen gör ont. Hon har börjat använda rollator och nu klarar hon att gå bättre. Röntgen av höfterna har varit u.a.
Nämn minst 2 differentialdiagnoser! Nämn minst 2 undersökningsmoment för att differentiera mellan diagnoserna! Nämn minst en viktig fråga ur anamnesen som hjälper till att skilja differentialdiagnoserna åt? (3 p)
[...]
A: Claduicatio intermittens, Neurogen claudicatio/spinal stenos.
Distalstatus inklusive pulsar (doppler vb samt ankel/brachial index) höftstatus
Atrofier. Muskelsvaghet Neurologstatus skall innehålla Babinskis samt Clonus testning.
Miktion/avförings påverkan? Domningar i underlivet?
Kan fortsätta gå om pat böjer / flekterar ryggen framåt så att spinalkanalen öppnar sig. Detta är skillnaden mellan neurogen claudicatio samt claudicatio intermittens

Q: En 32-årig tidigare frisk kvinna gravid vecka 34 söker dig på husläkarmottagningen pga. domningar i dig I-III i höger hand. Domningarna är värst på morgonen och förbättras om patienten skakar händerna. Vilken diagnos är mest sannolik? Hur skall patienten handläggas (anamnes, status, behandling)? (3 p)
[...]
A: Diagnos – Carpaltunnel syndrom
Utbredning av domningarna. eller ej. Test med
Phalens resp Tinnels.
Atrofier?
Behandling → konservativ Behandling med nattskenor Patienten gravid och troligtvis samlat på sig vätska – diuretika ex juvantibus
Som sista utväg kirurgi med carpaltunnelklyvning

Q: Till akuten inkommer en frisk 26-årig kvinna som är rökare samt medicinerar med p-piller. Hon har gått i högklackat och vrickat till foten. Hon har en svullen och ömmande fotled. Hur bör hon undersökas? (3 p)
[...]
A: Observation. Har hon gått på foten. Inspektion: värmeökad, svullnad, luxerad/felställd.
Undersökning enligt ”Ottawa ankle rules”: proximala fibula ska vara med. Svullnad/Rynkbar hud. Distalstatus.

Q: En 24 årig tidigare frisk man har skurit sig i handen. Han har efter skadan svårt att böja på pekfingrets DIP-led. Vilken struktur har han skadat? (1 p)
a. Digitalnerven
b. Lumbricalen på ulnar sidan.
c. Flexor Profundasenan
d. Flexor Superficialissenan
[...]
A: c. Flexor Profundasenan

Kvinna, 36 år, tidigare frisk som tränar karate. Hon har svart bälte och då hon tränar inför en tävling får hon ett slag mot höger sida av nacken. Direkt efter är hon öm där slaget träffat men har normala vitalparametrar. Hon får dagen efter ont och håller spontant armen ovanför huvudet. Smärtan strålar ut i högerarmen och hon känner sig domnad i ring och lillfingret. Vitalparametrar utan anmärkning. Du misstänker en nervrotspåverkan. Vilken nivå i kotpelaren är mest sannolikt påverkad? (1p)
a. Disken mellan C4/5
b. Disken mellan C5/6
c. Disken mellan C6/C7
d. Disken mellan C7/T1
d. Disken mellan C7/T1

Q: En 23 årig och tidigare frisk kvinna har i samband med fotbollsspel vridit till vänster knä. Det knäppte till i knäet och hon har därefter svårt att sträcka på benet. Det gör mycket ont och hon har en svullnad och hård bit som sitter lateralt om knäleden samtidigt och en grop över knäleden. Hon inkommer nu med ambulans till akuten där du tar emot henne. Distalstatus och vitalparametrar är u.a. Vilken diagnos är troligast? (1p)
a. Bakercysta
b. Korsbandsskada
c. Patellarluxation
d. Tibiakondylfraktur
[...]
A: c. Patellarluxation

Q: På din mottagning träffar du en 44-årig kvinna som brutit handleden. Hon behandlas konservativt med gips, och vid tiodagarskontrollen var kliniken och röntgen u.a. När hon kommer för avgipsning efter fem veckors gipstid noterar du att hon har svårt att extendera tummen. (1p)
Vad har inträffat?
a. Skada på senan till m. Extensor pollucus longus
b. Skada på senan till m Extensor carpi radialis
c. Skada på n. Medianus
d. Skada på os. Scaphoideum som missats vid det initiala omhändertagandet
[...]
A: a. Skada på senan till m. Extensor pollucus longus

Q: 12. Majoriteten av frakturerna i Sverige är osteoporos relaterade. Vilken av nedanstående frakturer är en klassisk osteoporosfraktur. (1p)
a. Bimalleolar fotledsfraktur
b. Collum femorisfraktur
c. Mejsel fraktur av caput radii/collum radiifraktur
d. Tibiakondylfraktur
[...]
A: b. Collum femorisfraktur

Q: 13. Det inkommer till dig på akuten en kvinna som är 30 år gammal tidigare frisk men haft ryggbesvär under några år. Hon har sedan ett dygn tillbaka noterat att hon efter sitt ryggskott dagen innan har fått svårt att kissa samt upplever sig domnad i underlivet. Du misstänker att det är ett cauda equinasyndrom. Vilket skall göras först? (1p)
a. Kontroll av resurin
b. Magnetkamera undersökning
c. Operationsanmälan
d. Smärtlindring och expektans
[...]
A: a. Kontroll av resurin

Q: 14. Till akuten inkommer en 59-årig man som har jobbat i trädgården och fallit på grässlänten och tagit emot sig med höger arm. Han har nu efter 1 dryg vecka noterat att han har ont över axeln, svag i abduktion samt kan inte abducera armen till eller hålla den i 90o . Patienten har genomgått en röntgen av höger axel som är normal. Vilken orsak till patientens besvär är troligast? (1p)
a. en odislocerad fraktur av proximala humerus som missats av röntgen
b. en pares på n. radialis
c. en rotatorkuffruptur
d. en subluxation av glenohumeralleden
[...]
A: c. en rotatorkuffruptur

Q: 1. Du skall planera ett mottagningsbesök för en man med prostatacancer. Han har blivit remitterad från den lokala urologiska kliniken för fortsatta kontroller i primärvården då han bedöms vara i stabilt skede av sin sjukdom. På remissen från urologen står det att det handlar om en i övrigt frisk aktiv 78 årig man med en T3NxM0 prostatacancer Gleason 4+3=7 med initialt PSA 77. Med antihormonell behandling sjönk hans PSA ordentligt till värden under 1 vilket han sedan haft de senaste 2 åren. Senaste besöket hos urologen var för 9 månader sedan.
A. Vilken information vill du skall finnas tillhanda vid kontrollen hos dig vilket blir en årskontroll. Vilka 4 blodprover tar du och varför? (du får bara poäng för de 4 första proverna du skriver ner)
[...]
B. När han sedan kommer på besöket tar du en riktad anamnes (med anledning av diagnosen prostatacancer). Vad vill du i första hand ta reda på och varför?
[...]
A: SVAR: Hb (allmänt prov), Krea (njurfunktionen), ALP (skelettet) och PSA (cancerstatus). 2p; SVAR: Allmänt välbefinnande? Miktionsproblem? Värk? (Sjukdomsprogress). Biverkningar? (medicinpåverkan). Sexuellt? (livskvalitet). 2p

Q: 2. Nästa patient på din mottagning är en 50 årig man med sexuella problem. Han har problem med erektionen och upplever att det debuterade för några år sedan och sedan har förvärrats. Vilka huvudsakliga orsaker till erektil dysfunktion tar du upp i anamnesen och status.
[...]
A: SVAR: Psykogena, hormonella, farmakologiska och droginducerade, vaskulära, neurogena, anatomiska och traumatiska. 2p

Q: 3. Det är ytterligare en patient uppsatt på din eftermiddagsmottagning denna dag. Det är en 70 årig dam med hypertoni som behandlas med betablockerare, waranbehandlat förmaksflimmer, och lokal östrogenbehandling i slidan pga torra slemhinnor och återkommande urinvägsinfektioner. Sista månaderna har hon upplevt långsamt tilltagande trängningar, möjligen lite dysuri, ökad frekvens och igår såg hon blod i urinen, dock inte idag. Hennes Hb är 145. Hur handlägger du detta?
[...]
A: SVAR: Skyndsamt/standardiserat vårdförlopp. Remiss för cystoskopi och DT urografi. Mer anamnes och status. 3p

Q: 4. Du har fått tillbaka ett svar på en ultraljudsundersökning av pungen på en orolig 24 årig man som känt en mjuk svullnad ovan vänster testikel. Han var orolig för fertiliteten. Ultraljudssvaret lyder: ”Testiklarna bilateralt 20 mL och helt normala i testikelvävnaden. Bitestiklarna likaledes utan anmärkning och normala. Ovan vänster testikel ses ett relativt uttalat varikocele. Inga tecken på ljumskbråck.” Vad säger du till patienten?
a. Att detta är ett godartat åderbråck och att fertiliteten sannolikt är påverkad.
b. Att detta är ett godartat åderbråck och att fertiliteten sannolikt INTE är påverkad.
c. Att detta är ett godartat åderbråck och fertiliteten INTE är påverkad.
d. Remiss till urolog/androlog för att meddela svaret och fortsatta åtgärder
[...]
A: b. Att detta är ett godartat åderbråck och att fertiliteten sannolikt INTE är påverkad.

Q: En 66 årig man har skickat in sin IPSS för din bedömning inför nästa besök på din mottagning.
Vilken typ av besvär lider han av?
a. Mest lagringsbesvär
b. Bara lagringsbesvär
c. Bara tömningsbesvär
d. Mest tömningsbesvär
[...]
Vid din undersökning av patienten (CASE NO 5) förra veckan uppfattade du att hans prostata inte var särskilt förstorad (grad1, 25 cc/mL). Residualurinmätning visade 30 mL. Vilken av följande mediciner förskriver du i första hand till honom?
a. 5 alfareduktashämmare (finasterid)
b. beta 3 receptor stimulerare (mirabegron)
c. alfa 1 receptor blockerare (alfuzocin)
d. anti-kolinergika (solifenazin)
[...]
A: d. Mest tömningsbesvär
Bilagan visar IPSS och TMlista med ffa tömningsbesvär och lätt förlängda TM samt mestadels missnöjd patient.; c. alfa 1 receptor blockerare (alfuzocin)

Q: 7. Vilken av följande mediciner skulle du i första hand använda dig av till denna 70 åriga manliga patient, för övrigt frisk, efter att du gjort en invändningsfri cystoskopi?
a. 5 alfareduktashämmare (finasterid)
b. alfa 1 receptorblockerare (alfuzocin)
c. ADH analog (desmopressin)
d. beta 3 receptorstimulerare (mirabegron)
[...]
A: d. beta 3 receptorstimulerare (mirabegron)
BILD på TM/miktionslista som visar hög frekvens på dagen inte så mycket på natten.

Q: 8. En lablista på en 65 årig manlig patient som varit hos dig i förra veckan har nu blivit klar för bedömning. Prostatan kändes normal i konsistensen.
Hemoglobin 148 (134-170)
Kreatinin 72 (<100) A
LP 1,1 (<1,9)
PSA 5,5 (<3,0) omkontrollerad: 5,4 (<3,0)
PSA kvot (%freePSA) 12% (>18%) omkontrollerad: 12% (>18%)
Vad gör du nu?
a. remiss till onkolog
b. remiss till urolog
c. ny kontroll om 6 månader
d. lugnande besked, ingen mer kontroll
[...]
A: b. remiss till urolog

Q: 9. En 35 årig kvinna som lider av urinläckage. Det kommer lite urin i trosan varje gång hon skrattar, nyser och lyfter tungt. Vad gör du i första hand?
a. trängningsinkontinens, medicinering med antikolinergika
b. trängningsinkontinens, blåsträningsråd
c. ansträngningsinkontinens, medicinering med antikolinergika
d. ansträngningsinkontinens, bäckenbottenträning
[...]
A: d. ansträngningsinkontinens, bäckenbottenträning

Q: 1. Det finns ett antal riskfaktorer för PONV (post-operative nausea and vomiting). Vilket av följande är en riskfaktor och ökar indikationen för profylax mot detta?
a. Hypertoni
b. Hög ålder
c. Kvinnligt kön
d. Ortopedisk kirurgi
e. Tobaksrökning
[...]
A: c. Kvinnligt kön

Q: 2. En 30-årig kvinna berättar för dig som underläkare på anestesin att hon är mycket orolig för narkos. Två nära släktingar dog nästan vid rutinkirurgi vilket man menade hade orsakats av anestesimedel. Vad är den mest sannolika diagnosen (som bör uteslutas)?
a. Cystisk fibros
b. Ehler-Danlos syndrom
c. Malign hypertermi
d. Pierre Robins syndrom
e. Sfärocytos
[...]
A: c. Malign hypertermi

Q: 3. En i övrigt frisk 56-årig man som genomgår ortopedisk proteskirurgi har blött en del under operationen. Hb-värdet kapillärt har sjunkit från 136 g/l preoperativt till 83 g/l. Efter blodstillning håller operatören nu på att sluta såret. Vad gör du som narkosläkare?
a. Beställer 2 påsar (2x250 ml) gruppspecifikt blod från blodcentralen som sedan transfunderas på 4 timmar.
b. Kontrollerar att pat är hemodynamiskt stabil och ordinerar ny provtagning av Hb på postop.
c. Misstänker en allvarlig djup blödning och ber operatören snabbt öppna såret för kontroll.
d. Ordinerar 2 påsar (2x250 ml) 0-negativt blod omedelbart.
e. Ordinerar Hb från kem.lab. inklusive retikulocyter och ferritin.
[...]
A: b. Kontrollerar att pat är hemodynamiskt stabil och ordinerar ny provtagning av Hb på postop.

Q: 4. Vid sepsis sjunker ofta den systemvaskulära resistensen (SVR), hur korrelerar detta till patientens mätvärden?
a. Andningsfrekvensen sjunker
b. Blodtrycket sjunker
c. Blodtrycket stiger
d. Hjärtfrekvensen sjunker
e. QT-tiden på EKG förlängs
[...]
A: b. Blodtrycket sjunker

Q: 5. En patient som ska genomgå en operation talar vid den preoperativa bedömningen om för dig att hon haft minnen från hur man opererade på henne, trots att hon borde varit sövd. Hur tolkar du detta?
a. Patienten har antagligen drömt detta. Om det verkligen hänt skulle anestesipersonalen ha märkt detta.
b. Patienten kan ha råkat ut för awareness – varseblivning under narkos – och man bör närmare undersöka det inträffade.
c. Patienten är väldigt orolig inför kirurgi och behöver ordineras högre doser premedicinering.
d. Patienten har livlig fantasi eller kanske läst något i en skönlitterär bok. Du berättar att detta i praktiken inte inträffar.
e. Patienten kan lida av en organisk hjärnskada med hallucinos. Detta misstanke bör utredas vidare.
[...]
A: b. Patienten kan ha råkat ut för awareness – varseblivning under narkos – och man bör närmare undersöka det inträffade.

Q: 1. En 74-årig överviktig man (BMI=32), tobaksrökare (sedan 23 års ålder) med lungemfysem, tablettbehandlad hypertoni och insulinbehandlad diabetes mellitus ska genomgå proteskirurgi i höften. Man räknar med att han ska vårdas 2-3 dagar på sjukhus. Vilken anestesimetod verkar lämpligast, motivera. (2 p)
[...]
A: Patienten bör lämpligen erhålla regional (neuroaxial) blockad (SPA, SPEDA, EDA) (1 p). Övertrycksventilation negativt vid lungsjukdom (1 p). Lättare att monitorera diabetes (½ p).1

Q: 2. En 64-årig man förbereds för akut bukkirurgi. Han medicinerar med T.Metoprolol 100 mg x 1 och T.Trombyl (acetylsalicylsyra) 75 mg x 1 p.g.a. hypertoni. Han berättar att hans tro hindrar honom att ta emot blodtransfusion av något slag. Nämn tänkbar behandling för att minska perioperativ blödning (förutom val av kirurgisk teknik). (2 p)
[...]
A: Cyklokapron (Tranexamsyra) (1 p); Octostim (Desmopressin) (1 p). Cirkulatorisk behandling (t.ex. ej tillåta högre blodtryck än..., eller ”hålla patienten torr” med lågt CVP) (1 p). Ej korrekt att i avsaknad av annat lab-stöd ge andra koagulationsfarmaka.

Q: 3. En 37-årig kvinna (59 kg) som fastar inför kirurgi har stora flöden i sin ileostomi och klagar över andfåddhet. Förutom ulcerös kolit är hon frisk. När du undersöker henne finner du lätt samtalsdyspné, andningsfrekvens = 33, normala andningsljud, puls = 87 /min, blodtryck = 120/75 mm Hg. Hon har KAD och koncentrerad urin. Efter att ha kontrollerat elektrolyter går du vidare med en arteriell blodgas. Den ser ut som följer:
pH=7,38 sO2=97,3 % pO2=11,4 kPa pCO2=3,22 kPa
BE=-8,2 mmol/l
HCO3 - =17,3 mmol/l
Ca2+=1,12 mmol/l
P-Na+ =136 mmol/l
P-K+ =3,2 mmol/l
S-Cl- =107 mmol/l
Laktat=1,2 mmol/l
Vad har patienten för rubbning(ar)? (2 p). Föreslå tänkbar behandling för detta (utöver kausal behandling). (1 p)
[...]
A: (Respiratoriskt) kompenserad metabol acidos (1 p); hypokalemi (1 p) Rimlig (motsv. 80-240 mmol/24 tim) kaliumsubstitution (i.v.) (½ p för kalium och mängd); Tillskott av bikarbonat eller annan buffert i.v. (om mängden anges skall denna vara rimlig: 40-90 mmol2 ) (½ p); Även Ringer-acetat/Ringer-laktat som infusion (1000-2000 ml/24 tim utöver grundvätskebehov) accepteras (½ p).

Q: Du är AT-läkare inom primärvården och möter en 75-årig kvinna som söker på grund av viktnedgång, matleda och molande buksmärtor sedan ett par månader. Du vill remittera henne för en datortomografiundersökning av buken med intravenöst kontrastmedel. Vilken av nedanstående information är viktigast att ta med i remissen när du remitterar en patient för en datortomografiundersökning av buken med intravenöst kontrastmedel? (1 p)
A Aktuellt Hb och CRP?
B Aktuellt serum kreatinin?
C Tidigare bukoperationer?
D Tidigare genomförda DT undersökningar?
[...]
A: B Aktuellt serum kreatinin?

Q: En patient genomgår en datortomografiundersökning efter ett stort trauma. Thorax och buk undersöks alltid med intravenöst kontrastmedel. Vilket av alternativen nedan är det huvudsakliga skälet till detta? (1 p)
A För att påvisa fri vätska och fri gas.
B För att påvisa pneumothorax och lungkontusion.
C För att påvisa skador i bukens parenkymatösa organ och visualisera kärlskador.
D För att påvisa skador i kotpelare och ryggmärg.
[...]
A: C För att påvisa skador i bukens parenkymatösa organ och visualisera kärlskador.

Q: Frisk 25 åring som cyklat omkull och skadat vänster axel. Nu har patienten smärta och kan inte röra armen. Normal sensorik och cirkulation. Vilket av nedanstående stämmer bäst med det du ser på bilderna? (1 p)
A Bakre axelluxation
B Främre axelluxation
C Normalfynd
D Proximal humerusfraktur
[...]
A: B Främre axelluxation

Q: Var på lungröntgenbilden ser man oftast en pneumothorax (2x 0,5p)
a. på en patient som står upp vid undersökningen?
[...]
b. på en patient som ligger ner på rygg vid undersökningen?
[...]
A: a. Apikalt på frontalbilden 0,5 p; b. Ventralt på sidobilden 0,5 p

Q: 30-årig man som opererats för perforerad appendicit för 10 dagar sedan inkommer ånyo till akuten med feber och molande buksmärta. (2x 0,5p)
a. Vilken diagnos misstänker du i första hand? (ett alternativ)
[...]
b. Vilken bildgivande undersökning önskar du i första hand? (ett alternativ)
[...]
A: a. Abscess 0,5 p; b. DT buk 0,5 p

Q: 1. Du arbetar som onkolog på ett universitetssjukhus. Din första patient på mottagning idag är Rodrigo, en 55-årig man som är i övrigt frisk och som har diagnostiserats med en sigmoideumcancer samt en solitär levermetastas (2cm stor). Rodrigo har med sig sin fru Maria, som har tidigare behandlats med pre-operativ strålning och därefter kirurgi för en rektalcancer (således ingen adjuvant behandling).
Efter att du har förklarat hur Rodrigo kommer behandlas, har paret många frågor kring varför det ser så annorlunda ut jämfört med den behandlingen som Rodrigos fru erhöll.
Hur förklarar du skillnaden mellan behandlingarna (t.ex. modalitéter som används, upplägg i förhållande till operation)?
[...]
Finns det någon skillnad i behandlingssyfte mellan Rodrigo och Maria? (3p)
[...]
A: Rektalcancer: Strålbehandling kan ges för att rektala tumörer är mer strålkänsliga och för att tunntarmen påverkas inte då rektum ligger längre ner i bäckenet (färre biverkningar). Och då finns evidens för den som neoadjuvant behandling med eller utan kemoterapi beroende på stadie. Adjuvant kemoterapi vid rektalcancer är inte alls bevisad på samma sätt som vid avancerad koloncancer.
Koloncancer: Strålbehandling ej aktuell överhuvudtaget eftersom kolon ligger i närheten av tunntarmen och då riskerar man orsaka mer biverkningar. I Rodrigos fall finns det evidens för perioperativ kemoterapi, dvs behandling innan och efter kirurgi.; Kurativ intention för Maria och eventuellt kurativ för Rodrigo (eller åtminstone förlängd överlevnad).1p
Studenterna bör ha nämnt den principiella skillnaden gällande strålbehandling mellan rektal och koloncancer för att få full poäng. (2p)

Q: 2. Du är AT-läkare och under din kirurgplacering deltar du i en multidisciplinär konferens för bröstcancerpatienter. Bland andra diskuteras idag följande patienter:
a. Vilka behandlingar lämpar sig för var och en av de tre patienterna? Skriv ”Ja” eller ”Nej” i motsvarande ruta: (2p)
Locoregional strålbehandling
Hormonell behandling
Cytostatika
Anti-Her2 antikropp

b. Skulle du remittera någon/några av dessa patienter vidare för ärftlighetsutredning? Motivera varför. (2p)
[...]
A: Rätt svar: Patient B borde remitteras eftersom det finns fall av både bröst- och ovarialcancer i familjen (associerade tumörer, oavsett ålder vid diagnos). Patient C ska också remitteras eftersom hennes syster fick bröstcancer vid 30åå (enl regeln ”30-1, 40-2, 50-3”)

Q: 3. Under din AT-placering på kirurgen träffar du en patient med spridd cancer och smärtproblematik som inte är aktuell för någon specifik antitumoral behandling och ännu ej har hunnit anslutas till ASIH (Avancerad Sjukvård I Hemmet). Nämn fyra viktiga aspekter som du fokuserar på i din anamnes angående patientens smärta (endast de första fyra ska tas i beaktande för poängsättning). (2p)
[...]
A: Svar: Meningen med frågan är att förstå att man måste undersöka smärtmekanismen för att kunna komma fram till behandlingsförslag
1. När började smärta smärtan?
2. Lokalisation (Välavgränsad? Diffus? Utstrålande (nervrotsengagemang?)
3. Tidsförlopp (konstant, intermittent, variation under dygnet, aktivitetsutlöst)
4. Karaktär (molande/dov/konstant, huggande/skärande, tryckande/bultande/pulserande, brännande/ilande/stickande)
5. Intensitet (VAS/NRS/verbal skattning, Abbey pain scale – kognitivt påverkade)
6. Vad förvärrar/förbättrar smärtan?

Q: 4. Välj de två vanligaste behandlingsalternativen som används för att bota prostatacancer. (1 p)
a. Cytostatika - strålbehandling
b. Cytostatika - endokrin behandling
c. Endokrin behandling - kirurgi
d. Kirurgi - strålbehandling
[...]
A: d. Kirurgi - strålbehandling

Q: 5. Prognosmässigt delas prostatacancerpatienter upp i låg-, intermediär- eller högrisk. Vilka faktorer avgör denna uppdelning? (1p)
a. PSA-kvot (fritt/bundet PSA), förekomst av fjärrmetastaser, ALP
b. PSA-densitet (PSA per ml av prostatavolym), förekomst av lymfkörtelmetastaser, Performance status
c. PSA dubbleringstid, LUTS, ålder
d. PSA fritt, Tumörens utbredning/storlek, Gleason score
[...]
A: d. PSA fritt, Tumörens utbredning/storlek, Gleason score

Q: 6. Vilket schema skulle mest sannolikt följas vid kurativt syftande strålbehandling? (1p)
a. 2 Gy x 35 fraktioner, behandlingslängd 35 dagar
b. 3 Gy x 10 fraktioner, behandlingslängd 10 dagar
c. 4 Gy x 5 fraktioner, behandlingslängd 5 dagar
d. 8 Gy x 1 fraktion, behandlingslängd 1 dag
[...]
A: a (meningen med denna fråga är inte att se om studenterna kan doser, utan om de har förstått att en kurativ behandling innebär lägre dos/fraktion och längre behandlingstid)