Title: T7 / Klinisk kirurgi / Tentor VT/HT 2014-2021 / HT14
Tags: T7_Tentor::Kirurgi T7_Tentor::Ortopedi T7_Tentor::Anestesi T7_Tentor::Onkologi T7_Tentor::Radiologi T7_Tentor::Urologi T7_Tentor::Rättsmedicin

Q: (1p) Du är traumajour och får följande larm:
En 17-årig pojke har kört omkull vid motocross-åkning.
Han har varit kortvarigt avsvimmad på skadeplatsen, men väsentligen stabil vid transport.
Vid ankomst till traumarummet är han vaken, men desorienterad, och uppger smärta från
buken. Han har palpabel radialispuls och tachycardi, 120 slag/min.
1:a) Vilken prioriteringsordning använder du när du undersöker patienten?
[...]
1:b) Pat försämras hastigt och saturationsmätaren visar 82 %, vilket stämmer
överens med den senaste blodgasen. Narkosläkaren ser bekymrad ut men säger att
luftvägen är fri. Vilka diagnostiska och terapeutiska åtgärder är rimliga? (1p)
[...]
När patienten stabiliserats genomförs en trauma-DT som visar en pågående blödning i
buken, troligen från tunntarms-mesenteriet, samt ett subduralhematom med liten
masseffekt.
[...]
A: ”ABCDE”(1p), förklara begreppet bokstav för bokstav (1p); Auskultera lungorna (0.5p) (och göra lungröntgen på traumabordet på de
sjukhus där den möjligheten finns (0.5p), sätta thoraxdrän vid pneumothorax, alternativt
punktera med grov nål i medioklavikular-linjen, nedom andra revbenet, vid misstanke på
övertryckspneumothorax utan tillgång till rtg på traumabordet (0.5p), beställa DT (0p)
(totalt 1p); 1:c) Vilken skada bör nu åtgärdas först, och hur? (1p)

Q: Britta, 72 år, kommer till akutmottagningen efter att ha haft en stor mörkröd kräkning i
hemmet.
Hon är väsentligen frisk, men medicinerar med Trombyl och någon tablett mot högt
blodtryck.
Hon har en puls på 100 slag/min och blodtryck 90/50 mm Hg.
Buken är mjuk, men ömmar lätt i epigastriet. Britta känner sig illamående.
2:a) Nämn 4 kliniska tecken och statusfynd som kan tala för GI-blödning? (2p)
[...]
2:b) Du misstänker GI-blödning och lägger in Britta. Vilka vätskor, prover och
vilken övervakning ordinerar du? (2.5p)
[...]
Kirurgi 2:c) Vilka fortsatta diagnostiska och terapeutiska åtgärder planerar du? (2p)
[...]
A: blod/melena vid palpation pr, tachycardi, lågt blodtryck, perifer
kyla/blekhet, kallsvettighet, förhöjd andningsfrekvens, mental påverkan, oliguri (minst 4/7
ger 2p); ringer-acetat (möjligen natrium-klorid) (0.5p),
Hb eller ”blodstatus”(0.5p) (”koagulationsprover” enbart ger inte poäng),
blodgrupp/bastest (0.5p)
puls, blodtryck måste vara med, i övrigt kan andningsfrekvens, saturation, timdiures,
medvetandegrad ge poäng (1p); 2:c) v-sond, gastroskopi, PPI, blodtransfusion, färskfrusen plasma,
desmopressin kan ge 0.5p var (totalt 2p)

En 45-årig, i övrigt frisk, man inkommer till akut-mottagningen p.g.a. svåra buksmärtor som
accentuerats sedan 2 dagar tillbaka. Han har själv noterat sparsam, mörk urin. I status finner
du kraftig palpationsömhet i epigastriet, gula sclerae, tachycardi, 115 slag/min.
Labmässigt ser du ett CRP på 128 och ett pankreas-amylas på 14.
Din misstanke är pankreatit och du lägger in patienten.
Kirurgi 3:a) Vilka är de två vanligaste orsakerna till pankreatit? (1p)
3:a) alkohol (0.5p), gallsten (0.5p)
Kirurgi 3:b) Vilket lab-prov använder du för att följa förloppet? (0,5p)
3:b) CRP (0.5p)
Kirurgi 3:c) Nämn fyra kliniska parametrar som du följer för att bedöma sjukdomens
allvarlighetsgrad. (2p)
3:c) urinproduktion, temp, puls, andningsfrekvens, blodtryck, saturation kan ge 0.5 p var (totalt 2p)
Kirurgi 3:d) Om patienten inte hade haft buksmärta, men istället sökt för ikterus och
viktnedgång- vilken diagnos måste du i så fall misstänka? (1p)
3:d) pankreascancer/ periampullär cancer/ gallgångscancer (”malignitet” eller ”tumör” accepteras) (1p)

En 70-årig kvinna med hypertoni söker på din mottagning på vårdcentralen p.g.a. blod i
avföringen och en känsla av att det är svårt att få ut avföringen. Du palperar per rektum och
känner en suspekt tumör 7 cm upp i rektum.
Kirurgi 4:a) Nämn två tänkbara symtom som patienten hade sökt för om
tumören suttit i höger kolon. (1p)
Rätt svar: 4:a) anemi, trötthet, melena, viktnedgång, palpabel resistens (2 svar = 1p)
Kirurgi 4:b) Beskriv den preoperativa utredningen av rektalcancer. (3p)
Rätt svar: 4:b) koloskopi, DT thorax/buk, MR lilla bäckenet, rektoskopi, px, CEA (0.5p
vardera)
Kirurgi 4:c) Vad kallas den klassifikation enligt vilken cancer stadieindelas, och
vad står akronymen för? (1p)
Rätt svar: 4:c) TNM (0.5p) förklara bokstäverna (0.5p). (alt bara Dukes 0.5p)
Kirurgi 4:d) Utredningen visar att patienten har två levermetastaser. Är
kurativt syftande behandling fortfarande möjlig? (0,5p)
Rätt svar: 4:d) Ja (0.5p)
Kirurgi 4:e) Vilka specialiteter bör vara delaktiga i planeringen av den fortsatta
behandlingen och vad kallas det forum där den fortsatta behandlingen diskuteras? (1,5p)
Rätt svar: 4:e) Kolorektalkirurg, leverkirurg, radiolog, onkolog, patolog, kontakts-ssk (1p).
Multidisciplinär team-konferens (0,5p).

Du går jour och sköterskan ringer från avdelningen om en patient med förmodad ileus. På
vägen dit försöker du dra dig till minnes vad du lärde dig på kirurgkursen om symtom och
handläggning vid ileus.
Kirurgi 5:a) Anamnes och status skiljer sig vid tunntarms- respektive kolonileus.
Beskriv tre fynd som kan tala för endera diagnosen. (1.5p)
Rätt svar: 5:a) tunntarm - kraftiga intervallsmärtor, kräkningar, kort anamnes,
kolon – lång anamnes, kraftigt uppdriven buk, koliksmärta, upphävd fecesavgång (0.5p
per svar, max 1.5p)
Kirurgi 5:b) Vilka är de vanligaste orsakerna till tunntarms- respektive kolonileus?
(1p)
Rätt svar: 5:b) adherenser efter tidigare operation (tunntarm), resp. tumör (kolon) (0.5p
vardera)
Kirurgi 5:c) Vilka radiologiska undersökningsmetoder ger dig, vid ett hinder i tarmen,
bäst information om hindrets lokalisation och grad vid tunntarms- respektive
colonileus? (1p)
Rätt svar: 5:c) passagertg med po kontrast (tunntarm)(0.5p) CT med rektal kontrast (kolon)
(0.5p)
Kirurgi 5:d) Du observerar patienten inneliggande på avdelningen. Vilka kliniska
tecken och symtom kan tala om för dig att någonting har förändrats till det sämre
och att patienten kan behöva opereras skyndsamt? Ge exempel på detta och vad den
bakomliggande orsaken kan vara. (1p)
Rätt svar: 5:d) bakomliggande orsak: strangulation eller perforation (0.5p), symtom såsom
peritonit, ökande smärta, tilltagande morfin-behov, feber (0.5p)

Q: En patient söker akut med ont i ”rumpan” och feber sedan 1 dag. Beskriv de lokala
fynden vid den mest troliga diagnosen, samt vilken den är. (1p)
[...]
A: Rätt svar: 6) perianal abscess (0.5p), rodnad, svullnad, palpömhet perianalt (0.5p)

Q: En 47-årig kvinna känner plötsligt att hon har en knöl i vänster bröst. Hon har inte haft den
tidigare och hon var för 6 månader sedan på hälsokontroll mammografi som var utan
anmärkning.
Kirurgi 7) Ange vilka påståenden som är korrekta. Samtliga måste vara rätt för en
poäng
A, Inbjudan till hälsokontroll mammografi sker regelbundet med 1 års intervall
B, Inbjudna åldrar i Sverige är 40-74 år
C, En hälsokontroll mammografi innebär lägre stråldos än en vanlig ”klinisk”
mammografi
[...]
Kvinnan söker dig på bröstmottagningen för utredning av sin nyupptäckta knöl i övre laterala
kvadranten. Där blir hon föreslagen en utredning.
Vilka utredningar skall alltid ingå i en sådan utredning?
[...]
A: Rätt svar: (A fel, B och C rätt.); Rätt svar: (Klinisk undersökning, bilddiagnostik och biopsi)

Q: Det visade sig att den palpabla knölen var en bröstcancer.
Tumören var 2.5 cm.
Du har givit cancerbesked och ska nu diskutera fortsatt primär behandling och dokumentera
din diskussion med patienten inför den multidisciplinära konferensen.
Ditt svar ska innehålla behandlingsförslag och motivationer så patienten begriper vad
hon har att ta ställning till.
[...]
A: Rätt svar: Faktorer som ska ingå i diskussion. Bröstets form och storlek, ev. comorbididiet
bröstvbev kir + sentinel node biopsi + strålbehandling är rimligt. Alt är mastektomi +
sentinel node biopsi. Andra bröstet och risk för asymmetri. Rekonstruktion av bröstet skall
ingå i information till patienten när mastektomi diskuteras. Bägge optyperna har samma
prognos vad gäller överlevnad. För full poäng skall strålbehandling mot bröstet ingå vid
bröstbevarande kirurgi.

Q: Du är vikarierande akutläkare på Mora lasarett och kallas till akutrummet där Ulla Roth, 72
år, inkommit med tre timmars anamnes på svåra smärtor i höger fot. Ulla är typ 2 diabetiker
och har förmaksflimmer. I status palperas puls i höger ljumske, för övrigt inga pulsar
palpabla. Foten är kall och blek med känselbortfall och Ulla kan inte vicka på tårna. Akut
ischemi! tänker du.
Kirurgi 9a) Vilka två huvudsakliga orsaker finns till akut ischemi? (1 p)
[...]
Kirurgi 9b) Vilka behandlingsformer finns vid akut ischemi och vilket bör första
handsvalet bli med beskrivet status? (2p)
[...]
A: Akut på kronisk ischemi (trombotisering i förkalkade kärl/stenoser) samt emboli; Expektans/antikoagulantia, trombolys, operation, amputation.
Akut operation pga. omedelbart hotad extremitet

Q: Det är en hektisk dag på Mora lasarett... Efter ett par timmar går larmet till akutrummet igen
”Man född -45, misstänkt rupturerat bukaortaaneurysm”
Kirurgi 10a) Vilken triad av symtom/statusfynd stärker diagnosmisstanken?
(1,5p)
[...]
Kirurgi 10b) Hur tänker du kring vätskeadministration och varför? (1p)
[...]
A: Svår buk-/ryggsmärta, episod av hypotension/chock, palpabel pulserande resistens; Kontrollerad hypotoni för att minimera risken för genombrotts-/reblödning preop.

Q: Du är AT-läkare och ska handlägga en 40-årig tidigare frisk man som söker på
akutmottagningen för smärta och svullnad kring fotleden efter ett supinationsvåld i samband
med basketspel.
Ortopedi 1a) Ange vilka statusfynd som talar för fotledsdistorsion respektive
fotledsfraktur. (1p)
[...]
Ortopedi 1b) Bedöm röntgenbilden. Beskriv hur du vill behandla patienten. (2p)
[...]
A: Rätt svar: Fotledsdistorsion – palpömhet över FTA;
Fotledsfraktur - Smärta runt  malleolerna eller och palpationsömhet längs bakre randen av laterala malleolen eller
längs bakre randen av mediala malleolen eller oförmåga att belasta foten fyra steg.; Rätt svar: Fotledsfraktur typ C-; högläge, gipsskena, fasta, smärtlindring, rita, operation

Q: Du är vikarierande underläkare på akuten och din kollega överrapporterar en 30-
årig man som på sin byggarbetsplats fått en tungt rör över underbenet och därefter legat
fastklämd i cirka 1 timma. Röntgen är utförd och är utan anmärkning. När du går in till
patienten finner du ett kraftigt svullet ben och patienten har nu fått betydligt mer ont. Du
misstänker ett kompartmentsyndrom.
Ortopedi 2a) Ange vilka statuskontroller du vill genomföra och vad du förväntar dig för
fynd. (1p)
[...]
Ortopedi 2b) Hur handlägger du patienten om dina statusfynd stärker misstanke om
kompartmentsyndrom? (1.5p)
[...]
Ortopedi 2c) Beskriv bakomliggande mekanism och 3 möjliga orsaker till
kompartmentsyndrom i underbenet. (1.5p)
[...]
A: Rätt svar: Palpation muskulatur - öm, hård, Kontroll av aktiv och passiv rörelseförmåga -
Passiva rörelser utlöser smärta, Hudens färg och temperatur - Kan vara normal även vid
svåra störningar av blodtillförseln, Distalstatus; Rätt svar: Inläggning, fasta, (dropp för att hålla medelartärtryck), överväg tryckmätning,
op./fasciotomi.; Rätt svar: Tillstånd som uppstår när trycket inom ett slutet anatomiskt rum (kompartment)
blir så högt att kapillärperfusionen komprometteras och vävnadsischemi utvecklas.
Ökningen av vävnadstrycket sänker det kapillära blodflödet, och en kort tidsperiod av
mikrocirkulatorisk ischemi resulterar i vävnadsskada i kompartment.
Orsaker-Blödning, ödem i muskellogen. Yttre tryck som orsakar lokal ischemi t.ex. efter
op. i benstöd eller missbrukare som legat länge. Reperfusion t.ex. efter kärloperation eller
blodtomt fält. (Minskad volym av muskellogen till exempel vid circumferenta
brännskador)

Q: Du är AT- läkare på VC och ska handlägga en 60-årig man som i ett par månader haft
smärta i höger axel. Patienten beskriver svårigheter att lyfta armen och anger smärta på
utsidan av axeln. Patienten förnekar parestesier.
Ortopedi 3) Du bedömer att patienten kan ha ett impingementsyndrom alternativt
AC-ledsartros. Motivera vad i patientens smärtanamnes och statusfynd som talar för
respektive diagnos. (2p)
[...]
A: Rätt svar: Impingement – smärta i axelns utsida ev. med utstrålning ner på överarm,
smärta vid abduktion, -och inåtrotation rörelse och tryck mot acromion; painful
arc/beskriver abduktionsrörelse, smärta vid test av inåtrotation/Hawkins test,
AC-ledsartros – smärtfokus i AC-leden, smärta vid slutrörelse av abduktion; palp öm och
ev. uppdrivning över AC-leden, positiv cross-body test/beskriver testet.

Q: Du är AT-läkare på akuten och ska handlägga en 28-årig kvinna med kraftig
ryggsmärta efter att ha lyft ett tungt föremål från golvet. Efter att ha tagit en noggrann
anamnes så uppstår misstanke om cauda equina-syndrom.
Ortopedi 4a) Ange 3 symtom som ses vid cauda equina-syndrom. Ange också vilket
av dem du anser är det mest specifika och motivera varför. (2p)
[...]
Ortopedi 4b) Hur handlägger du patienten om status stärker misstanken om cauda
equina-syndrom? (1.5p)
[...]
A: Rätt svar: Nedsatt/utebliven kontroll av miktion=urinretention, ridbyxeanestesi, nedsatt
sfinktertonus; urinretention kan orsakas av andra faktorer som smärta/analgetika vilket
inte påverkar blåspares/sfinctertonus på liknande sätt; Rätt svar: Omedelbar kontakt med ortoped/ortopedbakjour, bladderscan/RES-urin,
(modifierad cystometri), MR, inläggning, fasta, analgetika, KAD

Q: Du träffar som AT-läkare på VC en 45-årig kvinna som för 3 veckor sedan i samband
med tennisträning vridit till sitt knä och ramlat. Knäleden svullnade upp vid skadetillfället
och hon sökte akuten där utredning med röntgen visade normala förhållanden. Patienten
upplever nu smärta centralt och medialt i knäleden samt har svårt att sträcka knäleden.
Ortopedi 5a) Hur handlägger du patienten om du i status misstänker en främre
korsbandskada och en medial kollateralligamentskada? (1.5p)
[...]
Ortopedi 5b) Patienten frågar dig vilka faktorer som är av betydelse för att man
väljer kirurgisk behandling om det skulle vara en främre korsbandskada? (1p)
[...]
A: Rätt svar: Smärtlindring, MR subakut, kryckor, ortos, instruktion quadricepskontraktion,
återbesök efter MR för ställningstagande till ev. kirurgi; Rätt svar: Aktivitetsnivå, ålder (ca <35 år med önskan om hög aktivitet), symtom i form av
instabilitetsbesvär = ”giving way” trots full rehabilitering, kombinationsskada

Q: Du är AT på VC och bedömer en patient med koxartros. Patienten frågar dig vad du
vet om hur artros uppkommer.
Ortopedi 6a) Ange 4 riskfaktorer till artros. (1p)
[...]
Ortopedi 6b) Du bedömer med hjälp av anamnes och röntgen att patienten har en
lätt till måttlig artros. Vilken behandling ordinerar du till patienten? (1.5p)
[...]
A: Rätt svar: Ålder, genetiska faktorer= ärftlighet, hormonella faktorer, biologiska,
mekaniska faktorer, post trauma, (biokemiska och immunologiska faktorer); Rätt svar: Analgetika (paracetamol, NSAID), avlastning(krycka, käpp), Artrosskola

Q: Du ska bedöma en tidigare väsentligen frisk 67-årig man som söker på VC för smärta
och stelhet i stortåns grundled framförallt vid avtrampet i steget.
Ortopedi 7a) Bedöm röntgenbilden och ange diagnos och hur du vill behandla
patienten (2p)
[...]
Ortopedi 7b) Beskriv varför det är svårt för patienten att avveckla steget (0.5p).
[...]
A: Rätt svar: Hallux rigidus; NSAID, skoanpassning (rullsula), om uttalade besvär remiss till
ortoped för ställningstagande till kirurgi; Rätt svar: Osteofyter dorsalt i MTP 1 leden

Q: Du är AT – läkare på en VC. En 63-årig kvinna har bokat tid för bedömning av
smärta radiellt höger handled och domningar ut i pek-och långfinger.
Ortopedi 8a) Ange 3 sannolika diagnoser och motivera vad i anamnes och status som
talar för respektive diagnos? (1.5p)
[...]
Ortopedi 8b) Beskriv hur du vill behandla respektive diagnos? (2p)
[...]
A: Rätt svar: CMC1 artros - Rörelsesmärta tumme, ev., svullnad och kraftnedsättning
tum/pekfingergrepp; rörelse inskränkning i CMC1, palpationsöm över CMC1, ev.
adduktionstendens av dig 1.
Karpaltunnelsyndrom - domningar motsvarande N medianus,
ev. nattliga parestesier enligt N medianus, nedsatt kraft; Positiv Tinell och/alt. Phalens
test, nedsatt 2PD motsvarande N medianus;
Mb deQuervain- smärta radiellt proximalt om
styloideus radii som förvärras vid ulnardeviation; Finkelsteins test/beskriver rörelsen.; Rätt svar: CMC1 – abduktionsskena/ortos, NSAID/paracetamol, op. i senare skede
Karpaltunnelsyndrom – handledsortos, ev. steroidinjektion, op. karpaltunnelklyvning i
senare skede
Mb de Quervain – NSAID, vila-ortos/gips ca 1 vecka, steroidinjektion, om långdraget
förlopp operation med delning av 1:a dorsala senfacket

Q: Du är vikarierande underläkare på akuten och får in en ung man på akuten som
ådragit sig en öppen underbensfraktur. Du inspekterar underbenet och ser benändarna i
ett sår som mäter ca 4 cm.
Ortopedi 9). Beskriv din primära handläggning (1.5p)
[...]
A: Rätt svar: Distalstatus, steril spolning och täckning, tetanus, antibiotika, vb
grovreponering, lagra skadan i gips, radiologi, kontakta bakjour

Q: En 67 årig man med typ 2 diabetes och hypertoni inkommer till akutmottagningen på lördag
kväll 21:30 p.g.a. buksmärtor och svårigheter att kissa sedan 18-tiden på kvällen. Han har
inte kunnat tömma blåsan på flera timmar. Han har inte känt av feber eller sjukdomskänsla.
Patienten medicinerar med Seloken för blodtrycket och Metformin för sin diabetes och har
ingen känd läkemedelsöverkänslighet. Han har en längre tid besvärats av ökad
miktionsfrekvens och nattliga miktioner och har en planerad tid för utredning av detta på VC
om 3 veckor. När han anländer till akuten är han initialt smärtpåverkad och orolig men efter
att ansvarig sjuksyster gjort en bladderscan, som visar ca 950 ml, och efter din ordination
satt en Foley kateter storlek Ch 14 så känns det lite bättre.
Patienten är afebril, cor-pulm u.a. Buken är adipös men utan palpabla resistenser. Prostata
palperas förstorad, men symmetrisk utan malignitetssuspekta partier.
Urologi 1a) Nämn två rimliga orsaker till patientens urinretention.
(0,5p)
[...]
Urologi 1b) Vilka prover ordinerar du nu på akutmottagningen och varför? Motivera (2p)
[...]
Urologi 1c)Hur planerar du att göra med patientens kateter, och varför? (2p)
[...]
A: Rätt svar: Hypoton blåsa, BPH med obstruktion, infektion; Rätt svar: Elektrolyter och S-krea, urinsticka.
Om kreatinin är dubblerat mot patientens normalvärde måste patienten
läggas in på sjukhus för monitorering p.g.a. risken för polyurisk fas.
Vid positiv urinsticka bör patienten antibiotikabehandlas; Rätt svar: Det saknas evidens för vilka patienter som bör ha kvarsittande
kateter vid hemgång. Kortare stopp ökar chansen för att klara sig utan
kvarsittande kateter. Anamnes på LUTS besvär ökar risken för ny
urinretention. I det här fallet har patienten anamnes på tidigare LUTS samt
en relativt stor retention varför man med fördel kan lämna katetern kvar.
Katetertid beror på om pat har kronisk eller akut urinretention, samt
storleken på retentionen och orsaken till retentionen.
Skriv remiss för kateterdragning hos distriktsköterska samt för uppföljning
och utredning hos husläkaren. För att underlätta kateteravveckling kan man
från akutmottagningen sätta in patienten på alfa-receptor-hämmare som
relaxerar blåshals och proximala urethra och underlättar blåstömning.

Q: En 37-årig man inkommer till akutmottagningen kl 05.35. Han har on bak till vänster i ryggen
och vaknade av smärtan för ca en timme sedan. Han mår illa och kräks på akuten. I övrigt är
han frisk, medicinfri och utan läkemedelsöverkänslighet. Smärtorna är intervallartade och
patienten har svårt att ligga stilla på undersökningsbritsen. Patienten har temp 37.2, BT
140/90, puls 105, AF 22 och sat 100 % utan syrgas.
Du misstänker att patienten har ett uretärstensanfall.
Urologi 2a) Vad ger du patienten för behandling i akutskedet? (0,5p)
[...]
Urologi 2b) Hur fortsätter du handläggningen av patienten? Motivera ditt svar. (2p)
[...]
A: Rätt svar: NSAID preparat i.m/i.v, korrekt angiven dos.; Rätt svar: Lab i form av LPK, CRP och Krea. U-sticka.
Om smärtfri hem med NSAID eller spasmofen i sup.form. Ev. även alfa-
receptor-hämmare.
CT stenöversikt inom 1-14 dagar.
Om pat inte blir smärtfri upprepa först med NSAID en dos till, gå därefter över
på morfinanalgetika. Om smärtfri hem som ovan. Om ej smärtfri inläggning
och CT stenöversikt.
Om samtidig UVI behandla den.
Uppföljning via VC avseende stenavgång.

Q: En 63-årig kvinna kommer till vårdcentralen då hon sett blod i urinen till och från sista
dygnet. Hon har även lite trängningsbesvär och tror själv att hon kan ha en
urinvägsinfektion. Kvinnan ser pigg ut och är afebril. Urinprovet visar lättare makroskopisk
hematuri och urinstickan är positiv för leukocyter, erytrocyter och nitrit.
Du instämmer i kvinnans bedömning och vill behandla henne för en cystit.
Urologi 3a) Vad sätter du in för behandling? (0,5p)
[...]
Urologi 3b) Vill du göra någon ytterligare utredning eller uppföljning av kvinnans besvär? Vad vill du i så fall göra? Motivera ditt svar. (2p)
[...]
A: Rätt svar: Lämpligt antibiotikum för cystit hos kvinna; Rätt svar: Cystoskopi och CT-urinvägar i flerfas P.g.a. risk för bakomliggande malignitet i urinvägarna
Kontrollera Hb och krea (inför CT viktigt med kreatinin)

En 60-årig man inkommer med hög feber och frossa till akutmottagningen. Febern och
frossan började igår, ett dygn efter prostatabiopsering som utfördes pga. förhöjt PSA.
Patienten har en hypertoni och hyperlipidemi för vilka han medicinerar med Enalapril 10
mgx1 och Simvastatin 20 mg x 1. Han har ingen känd läkemedelsallergi. På akuten är
patienten trött, temp 39.4oC. BT 100/55, puls 115, AF 24 och Sat 92%. Hudkostymen är
ordinär. Pulm auskulteras u.a., Cor med regelbunden rytm inga biljud. Buken palperas mjuk
och oöm. Prostata kraftigt ömmande och spänd i konsistensen.
Urologi 4a) Vad har patienten troligen drabbats av? (0,5p)
Rätt svar: Akut prostatit med sepsis (infektion + 2 SIRS kriterier föreligger)
Du tar snabbt en blodgas samtidigt som du ordinerar vätska. Den visar Hb 140 (134-170g/L),
Na 137 (137-145 mmol/L), K 3.8 (3.4–4.4 mmol/L), Laktat 2.7 (0.4-0.8 mmol/L), pO2 9.0
(>10.0 kPa), sat 93 % -7.47pH), pCO2 3.6 (4.6-6.0 kPa), BE -4 (-3-3
mmol/L). Urinsticka nitrit positiv och LPK 2+.
Urologi 4b)Hur bedömer du svårighetsgraden på infektionen? Motivera. (2p)
Rätt svar: Pat har hypotoni, takykardi, förhöjd andningsfrekvens, temp >38
och infektionssytom, således SIRS+infketion = sepsis. Gränsfall för kriterierna
för svår sepsis men har laktatstegring som tecken till otillräcklig
organperfusion.
Urologi 4c) Hur handlägger du patienten på akutmottagningen? Motivera dina svar. (2,5p)
• Snabb handläggning, farligt tillstånd
•  Sätt två i.v nålar, ge bolus vätska – Ringeracetat på 30 min. (om ingen höjning av
BT risk för hypoperfusion och organsvikt) Upprepa bolus vid behov.
•  Syrgas på mask eller grimma.
•  Säkra odlingar (urin och blod).
•  Sätt in antibiotika inom 60 min (ex Cefotaxim med eller utan stötdos Genta).
•  Sätt KAD för att monitorera urinproduktion - timdiures (tecken till
organdysfunktion och hypoperfusion=IVA fall) samt för förbättrat avflöde om
prostatasvullnad.
•  Ta blodprover (blod, el-, CRP, ev. även lever- och koag.status, blodgas om inte
redan tagen)
Urologi 4d) Diskutera lämplig vårdnivå för patienten? (1p)
Rätt svar: Patienter med septisk hypotoni som förbättras efter initial
vätskebehandling kan i de flesta fall vårdas på vanlig vårdavdelning. Om
utebliven förbättring IMA eller IVA.
Patienten bör monitoreras avseende BT, Puls, AF, Temp, urinproduktion, ev.
även laktat.

Q: Anestesi 1) Vid preoxygenering inför anestesiinduktion skapas en syrgasreserv som förlänger tiden till hypoxi vid apné. Var ligger reserven? (1p)
[...]
A: Rätt svar: I lungorna

Q: Anestesi 2) Rapid Sequence Induction (RSI) används till patienter med ökad  aspirationsrisk. Vilket moment undviks jämfört med vanlig intubation och varför minskar detta aspirationsrisken? (2p)
[...]
A: Rätt svar: Ventilation på mask, då man riskerar att blåsa ner luft i matstrupe/magsäck som ökar risken för regurgitation av maginnehåll.

Q: En blodgas som visar följande värden:
pH 7,28, pO2 10,3 kPa, pCO2 8,5 kPa, St bik 25, BE 1, SO2 95%.
Anestesi 3) Vad har patienten för syra-basrubbning och nämn ett tillstånd som kan
leda till en sådan rubbning? (2p)
[...]
A: Rätt svar: Akut respiratorisk acidos utan metabol kompensation.
Morfinöverdosering, akut astma mm.

Q: Anestesi 4) Vilken är den högsta nivå på vilken man får anlägga en
spinalbedövning (eller lumbalpunktera) och varför? (2 p)
[...]
A: Svar: Interstitiet L2-L3. Ryggmärgen går ner till L1-L2 och får ej skadas.

Q: Anestesi 5) En patient blöder under en operation. Du vill med hjälp av erytrocytkoncentrat och plasma ersätta 1000 ml blodförlust. Hur mycket ger du av varje komponent? Svaret kan anges i påsar eller i ml. (1p)
[...]
A: Rätt svar: 500 ml plasma + 500 ml blod, motsvara ca 2 påsar plasma+ 2 påsar blod

Q: Anestesi 6) Hur påverkas andningsfrekvensen vid överdos av opioder och varför (2p)
[...]
A: Rätt svar: Andningsfrekvensen sjunker då morfinet minskar känsligheten för koldioxid i andningscentrum

Q: Anestesi 7) Nämn 3 vanliga biverkningar av morfin (Mer än tre förslag ger avdrag.) (1,5 p)
[...]
A: Rätt svar: Förstoppning, dåsighet, illamående, kräkningar, urinträngningar, svårighet att kasta vatten, pupillförminskning, klåda

Q: Anestesi 8) Du bedömer en patient med ileus på akuten som skall opereras  under kvällen. Han är törstig, har nedsatt hudturgor och mörk urin men är cirkulatoriskt stabil. Han är 45 år och väger 70 kg. Han är tidigare helt frisk. Hur stor är hans vätskedeficit i liter och hur mycket i % av denna deficit vill du helst få in innan anestesistart? (2p)
[...]
A: Rätt svar: Ca 5 % dehydrering, 3.5 l.
Minst 50-75 %.

Q: Cancer skiljer sig från normal vävnad på flera sätt.
Onkologi 1a) Ange två egenskaper som skiljer cancerceller från normala celler. (0,5p)
[...]
Onkologi 1b) Beskriv översiktligt skillnaden mellan onkogener och tumörsuppressorgener och deras huvudsakliga inverkan i cancercellen.
(0,5p)
[...]
A: a) Delar sig för ofta, dör för sällan, angiogena, invasiva, kan metastasera, odödliga, självförsörjande med tillväxtfaktorer/oberoende av tillväxtfaktorer,
kan ej differentiera alt dedifferentierar, ( 2 rätt= 0,5p ); b) Onkogen – cellens gaspedal, överaktivering i cancerceller Tumörsuppressorgen – cellens broms, underuttryckt/förlorad i cancerceller ( 2 rätt= 0,5p)

Q: Strålbehandling utgör en av onkologins terapeutiska hörnstenar. Patienterna får träffa onkolog i samband med att behandling ges men antalet uppföljande återbesök på de onkologiska klinikerna blir allt färre. Det är därför viktigt att även andra läkare har goda kunskaper om sena biverkningar.
Onkologi 2a) Ange två biverkningar som kan uppstå på lång sikt efter tidigare kurativt syftande strålbehandling. (0,5p)
[...]
Onkologi 2b) För att minska risken för sena biverkningar vid en kurativt syftande strålbehandling väljer man att fraktionera strålbehandlingen annorlunda än vid en palliativ strålbehandling. Beskriv i förhållande till en palliativ strålbehandling om en högre eller lägre dos vid ges vid varje fraktion, om den totala dosen som ges är högre eller lägre samt om den totala behandlingstiden blir längre eller
kortare (1,5p)
[...]
A: Fibros, atrofi, strikturer, nervpåverkan (ex hudförändringar, mörkare hud, tarmstrikturer, lymfödem, myelitis medulla spinalis m.m.), pga. skador på kärl, nerver och/ eller stamceller.  Sekundära maligniteter, nedsatt fertilitet (0,5p); en lägre dos vid ges vid varje fraktion, den totala dosen blir högre, den totala behandlingstiden blir längre (1,5p)

Q: En 58 årig kvinna har nyligen opererats med bröstbevarande kirurgi på höger sida
och diskuteras på en multidisciplinär terapikonferens.
PAD visar en total tumörstorlek 28x32 mm. Invasiv duktal bröstcancer, grad III
enligt Elston-Ellis. Ki -67 är 75 %. Primärtumören är radikalt borttagen.
Metastatisk växt påvisas i biopsi från sentinel node samt i ytterligare tre av åtta
axillära körtlar. Det föreligger uttryck av ER och PR. Analys visar överuttryck av
HER2 (+3)
Beslut tas på konferensen om att patienten bör erhålla adjuvant behandling.
Onkologi 3a) Vad är syftet med den adjuvanta behandlingen? (0,5p)
[...]
Onkologi 3b) Motivera varför denna patient bör erhålla adjuvant behandling (0,5p)
[...]
Onkologi 3c) Ange vilka fyra typer av adjuvanta behandlingar som bör ges till denna bröstcancerpatient? (2p)
[...]
A: Huvudsyftet är att förbättra överlevnad, minska risk för recidiv/ eradikera mikrometastaser (0,5p); Högrisktumör (stor, körtelpositiv, hög proliferation, hög E-E grad, HER2-pos) /stor risk för recidiv = 0,5 p.; Cytostatika, strålbehandling, anti-hormonell behandling och Herceptin/monoklonala antikroppar (0,5 p/rätt, tot 2p).

Q: En 60 årig man har nyligen diagnostiserats med prostatacancer enligt följande: PSA 8/
T2/Gleason Score3+4=7/Nx/Mx/. Cancer påvisades i 7/10 biopsier, sammanlagd
mängd cancer 47 mm. Han är i övrigt helt frisk, äter inga mediciner och har ingen
ärftlighet för cancer. Han har inga symtom från urinvägarna. Patienten undrar om
han kan avvakta med behandling.
Onkologi 4a) Bör denna patient erbjudas kurativ behandling omgående eller lämpar han sig för aktiv monitorering? (0,5p)
[...]
Onkologi 4b) Operation och strålbehandling är de huvudsakliga kurativa behandlingsalternativ som finns för prostatacancer.
Beskriv vilka olika fördelar/ nackdelar dessa respektiva kurativa behandlingar kan ha. Motivera med fyra exempel (1,5p)
[...]
A: a) nej, intermediär risk cancer 0,5p; b) Operation, fördel kort behandlingstid, får PAD.
Biverkningar: ofta momentan impotens, urinläckage,
Strålbehandling: mindre invasiv, låg risk inkontinens.
Biverkningar: urinträngningar, sveda vid miktion, lös avföring, impotens på sikt,
kroniska strålskador blåsa tarm, sekundär mal. 0-1= 0p, 2= 0,5p, 3= 1p, 4= 1,5 p

Q: En tidigare väsentligen frisk 59 årig man är nyligen utredd p.g.a. ändrade
avföringsvanor och anemi. Utredningen påvisar en koloncancer stadium IV med
metastaser i levern. Inga andra fjärrmetastaser. Patienten diskuteras vid en
multidisciplinär leverkonferens. Beslut tas om att börja med neoadjuvant cytostatika i
kombination med cetuximab (monoklonal antikropp) och därefter utvärdera
behandlingsresultatet inför operation.
20
Onkologi 5a) Jämför behandlingsintentionen och prognosen för denna patient jämfört med en patient med bröstcancer som metastaserat till levern (1p) (Siffror behövs ej)
[...]
Onkologi 5b) Kan vi ta reda på i förväg om patienten kommer att ha nytta av cetuximab? Förklara! (1p)
[...]
A: Kurativ respektive palliativ intention. CRC: Chans till bot alt långtidsöverlevnad stor, ca 40% 5 y OS.
Bröstcancer med fjärrmetastaser: Palliativ intention.; Vi måste analysera den prediktiva faktorn KRAS/ enzym nedströms i signaleringskaskaden för proliferation. Finns aktiverande mutation i KRAS (nu även NRAS och BRAF)?
Muterad i ca 30-40% av CRC-pat. Gör tumören
okänslig för blockering av EGFR. KRAS = Behandlingsprediktiv faktor!

Q: Radiologi 1) Vilken radiologisk metod vill du I FÖRSTA HAND välja? (0,5p)
13-åring med misstänkt appendicit?
A. DT med iv kontrast
B. MRI
C. Ultraljud
D. BÖS
[...]
A: Rätt svar: fråga 1 = C: Barn och unga människor bör ej utsättas för joniserande
strålning (DT) I onödan. Ultraljud är snabbt, tillgängligt och har relativt hög
sensitivitet/specificitet för appendicit

Q: Radiologi 2) Vilken radiologisk metod vill du I FÖRSTA HAND välja? (0,5p)
69-åring med misstänkt divertikulit?
A. Colonröntgen
B. Ultraljud
C. MRI
D. DT med iv kontrast
[...]
A: Rätt svar: fråga 2 = D: DT har hög sensitivitet för både divertikulit och dess
komplikationer d v s perforation med fri gas samt abscess.

Q: Radiologi 3) Vilket påstående är INTE korrekt? (0,5p)
A. För ultraljud är det att föredra om patienten är smal
B. För CT diagnostik är det att föredra om patienten är smal
C. Per oral kontrast är att föredra hos smala patienter
D. MR används ofta för att kartlägga tumörutbredning
[...]
A: Rätt svar: fråga 3 = B: Det är lättare att påvisa patologi på CT om det finns rikligt
med fett mellan vävnader

Q: Radiologi 4) Vilken rangordning är korrekt enligt Hounsfield skalan? (0,5p)
A. Luft < Fett < Vatten < Muskel < Skelett
B. Luft < Vatten < Muskel < Fett < Skelett
C. Skelett < Muskel < Vatten < Fett < Luft
D. Skelett < Vatten < Muskel < Fett < Luft
[...]
A: Rätt svar: fråga 4 = A. Luft ca -1000, Fett ca -100, Vatten ca 0, Muskel ca 50, Skelett 300-2000 beroende på kortikal respektive spongiös komponent

Q: Redogör för skillnaderna i skador på halsen på en person som gjort ett hängningsförsök med ett rep respektive blivit utsatt för strypning med ett rep. (1p)
[...]
A: Hängning: Sned blek snörfåran högt upp, och är blek
Strypning: Horisontell snörfåran längre ner, Petechiala blödningar, Ofta intilliggande rivmärken