Title: MVM / 21st Tentor / 2020-2018 / HT19

Extra: specificitet, sensitivitet

Q: [Ges ingen mer information föregående fråga har utgått och kan ej utläsas]
A: cystisk fibros

Q: Epidemiologi
Lead time bias innebär:
När screening hittar tumörer innan symptom uppträder (och därav ger ett falskt intryck av att leda till längre överlevnad)
När screening missar särskilt snabbväxande tumörer (och därav ger ett falskt intryck av att leda till bättre överlevnad)
När tidiga symptom gör patienten mindre benägen att medverka i screening
När aggressiva tumörer inte ger symptom förrän de har metastaserat
[...]
A: När screening hittar tumörer innan symptom uppträder (och därav ger ett falskt intryck av att leda till längre överlevnad)

Q: [...]
A: Mer allmänt betyder unimodalitet att det bara finns ett enda högsta värde, på något sätt definierat, av något matematiskt objekt

Q: Därför att skattningen kan skilja sig från den sanna medelvikten hos alla nyfödda barn.
Därför att vi inte vet värdet på skattningen i förväg, och för att vi skulle kunna få ett annat värde om vi upprepade studienmed 100 andra barn.
Därför att vi inte vet värdet på skattningen i förväg, men vi kan på goda grunder anta att den är någorlunda nära den sanna medelvikten.
Därför att skattningen endast baserar sig på ett litet antal personer.
[...]
A: Därför att vi inte vet värdet på skattningen i förväg, och för att vi skulle kunna få ett annat värde om vi upprepade studienmed 100 andra barn.

Q: En ungefärlig normalfördelning med medelvärde lika med den sanna medelvikten, och med en standardavvikelse som beror på urvalsstorleken i studien.
En ungefärlig normalfördelning med standardavvikelse lika med den sanna standardavvikelsen, och med ett medelvärde som beror på urvalsstorleken i studien.
En normalfördelning där både medelvärde och standardavvikelse beror på urvalsstorleken i studien.
En ungefärlig normalfördelning med medelvärde 0 och standardavvikelse 1.
[...]
A: En ungefärlig normalfördelning med medelvärde lika med den sanna medelvikten, och med en standardavvikelse som beror på urvalsstorleken i studien.

Q: Det innebär att, om vi skulle upprepa studien 100 gånger och beräkna ett nytt konfidensintervall för varje upprepning, så skulle ungefär 95 av dessa intervall innehålla den ursprungliga skattningen av riskdifferensen.
Det innebär att, om vi skulle upprepa studien 100 gånger och beräkna ett nytt konfidensintervall för varje upprepning, så skulle ungefär 95 av dessa intervall innehålla den sanna riskdifferensen.
Det innebär att, om vi skulle upprepa studien 100 gånger och beräkna en ny skattning av riskdifferensen för varje upprepning, så skulle ungefär 95 av dessa skattningar befinna sig inom det ursprungliga konfidensintervallet.
Det innebär att, om vi skulle upprepa studien 100 gånger och beräkna en ny skattning av riskdifferensen och ett nytt konfidensintervall för varje upprepning, så skulle ungefär 95 av dessa skattningar befinna sig inom motsvarande konfidensintervall.
[...]
A: Det innebär att, om vi skulle upprepa studien 100 gånger och beräkna ett nytt konfidensintervall för varje upprepning, så skulle ungefär 95 av dessa intervall innehålla den sanna riskdifferensen

Den skulle förbli oförändrad.
Den skulle öka.
Den skulle minska.
Det går inte att avgöra, eftersom studiens styrka beror den skattade effektstorleken, som kan bli både större och mindre om man upprepar studien.

Q: En stark principfasthet som gör att forskare inte lockas att utnyttja forskningspersoner.
En skyldighet för forskarna att inte exploatera personer med nedsatt autonomi, exempelvis individer med kognitiva funktionsnedsättningar.
En rätt att få avgöra huruvida man som forskningsperson vill delta i forskning utifrån adekvat information om forskningen.
En privat sfär som omfattar ens kropp och känslig personlig information som andra behöver särskilt godkännande för att få tillgång till.
[...]
A: En privat sfär som omfattar ens kropp och känslig personlig information som andra behöver särskilt godkännande för att få tillgång till.

Att det alltid finns en skyldighet att inhämta informerat samtycke vid forskning på människor, innan forskningen påbörjas.
Att forskarna har rätt att kräva ett informerat samtycke från sina forskningspersoner, innan forskningen påbörjas.
Att kompetenta forskningspersoner har rätt att tillfrågas om sitt informerade samtycke till att delta i forskningen, innan forskningen påbörjas.
Att kompetenta forskningspersoner har skyldighet att informera sig om forskningen, innan forskningen påbörjas.

Q: Vetenskapsteori och forskningsetik
Varför är en korrelation mellan två företeelser A och B otillräckligt för att säga att ett orsakssamband råder dem emellan?
För att orsakssamband (till skillnad från korrelation) förutsätter att A undantagslöst medföljer B.
För att orsakssamband (till skillnad från korrelation) förutsätter att B undantagslöst medföljer A.
För att orsakssamband (till skillnad från korrelation) förutsätter att orsaken ger upphov till sin verkan.
För att orsakssamband (till skillnad från korrelation) förutsätter att grundliga empiriska studier har påvisat sambandet.
[...]
A: För att orsakssamband (till skillnad från korrelation) förutsätter att orsaken ger upphov till sin verkan