Title: MVM / Slack / omtentaVT20

Q: 18 I en stor randomiserad studie av en ny behandling jämförde man medelåldern hos de som randomiserats till att få behandlingen med medelåldern hos de som randomiserats till placebo. Vad observerade man?
Att medelåldern var högre hos de som fick placebo, vilket skulle kunna förklaras av att dessa patienter i allmänhet var sjukare och att det därför vore oetiskt att erbjuda dem en behandling utan tydlig evidens.
Det går inte att avgöra utifrån den givna informationen.
Att skillnaden i medelålder var försumbar mellan grupperna.
Att medelåldern var högre hos de som fick den nya behandlingen, vilket skulle kunna förklaras av att dessa patienter i allmänhet var sjukare och därför behövde behandlingen bättre.
[...]
A: Att skillnaden i medelålder var försumbar mellan grupperna.

Q: 25 Enligt Wikipedia är sannolikheten större att få en stege än att få en kåk då man spelar poker. Vad betyder det?
Det betyder att, om man spelar ett stort antal pokerspel, så kommer man att få en kåk i en större andel av dessa spel än en stege.
Det betyder att, om man spelar poker, så kan bara få en kåk om man först har fått en stege.
Det betyder att, om man spelar ett stort antal pokerspel, så kommer man att få en stege i en större andel av dessa spel än en kåk.
Det betyder att, om man spelar ett stort antal pokerspel, så kommer man förmodligen att få en stege innan man får en kåk.
[...]
A: Det betyder att, om man spelar ett stort antal pokerspel, så kommer man att få en stege i en större andel av dessa spel än en kåk.

Q: 27. Anta att man genomför en studie då man väljer ut ett ganska stort (e.g. >100) antal nyfödda barn slumpmässigt, beräknar deras medelvikt och använder denna som ett estimat av den sanna medelvikten hos alla nyfödda barn. Vad har estimatet av medelvikten för sannolikhetsfördelning?
En ungefärlig normalfördelning med medelvärde lika med den sanna medelvikten, och med en standardavvikelse som beror på urvalsstorleken i studien.
En ungefärlig normalfördelning med standardavvikelse lika med den sanna standardavvikelsen, och med ett medelvärde som beror på urvalsstorleken i studien.
En ungefärlig normalfördelning med medelvärde 0 och standardavvikelse 1.
En normalfördelning där både medelvärde och standardavvikelse beror på urvalsstorleken i studien.
[...]
A: En ungefärlig normalfördelning med medelvärde lika med den sanna medelvikten, och med en standardavvikelse som beror på urvalsstorleken i studien.

Q: Därför att standardfelet avgör sannolikheten för att estimatet hamnar i närheten av det sanna parametervärdet – ju lägre standardfel, desto högre sannolikhet.
Därför att standardfelet avgör sannolikheten för att konfidensintervallet ska innehålla det sanna parametervärdet – ju lägre standardfel, desto högre sannolikhet.
Därför att standardfelet avgör sannolikheten för att typ I-fel ska inträffa – ju lägre standardfel, desto lägre sannolikhet.
Därför att standardfelet avgör sannolikheten för att konfidensintervallet ska innehålla estimatet – ju lägre standardfel, desto högre sannolikhet.
[...]
A: Därför att standardfelet avgör sannolikheten för att estimatet hamnar i närheten av det sanna parametervärdet – ju lägre standardfel, desto högre sannolikhet.

Q: 30. I en studie estimerades riskdifferensen till 1.1, och p-värdet beräknades till 0.01 då man testade nollhypotesen ”ingen behandlingseffekt”. Vad innebär det att p-värdet är 0.01?
Det innebär att om behandlingen inte har en effekt, och man upprepar studien 100 gånger, så skulle den estimerade riskdifferensen skilja sig från den sanna riskdifferensen i endast 1 av 100 upprepningar.
Det innebär att, om man upprepar studien 100 gånger, så skulle nollhypotesen stämma i endast 1 av 100 upprepningar.
Det innebär att, om behandlingen inte har en effekt, och man upprepar studien 100 gånger, så skulle den estimerade riskdifferensen bli större än eller lika med 1.1, eller mindre än eller lika med 0.9, i endast 1 av 100 upprepningar.
Det innebär att, om man upprepar studien 100 gånger, så skulle p-värdet hamna under signifikansnivån i 99 av 100 upprepningar.
[...]
A: Det innebär att, om behandlingen inte har en effekt, och man upprepar studien 100 gånger, så skulle den estimerade riskdifferensen bli större än eller lika med 1.1, eller mindre än eller lika med 0.9, i endast 1 av 100 upprepningar.

Q: Styrkan beror inte på behandlingseffekten.
En stor behandlingseffekt ger låg styrka.
Det går inte att uttala sig generellt om detta, eftersom relationen mellan styrkan och behandlingseffekten varierar från fall till fall.
En stor behandlingseffekt ger hög styrka.
[...]
A: En stor behandlingseffekt ger hög styrka.
Extra: fortsätt med fråga 33.