Title: T6 / Tentor inför DX3 / Tentasamling Klinisk kemi MCQ / DSM 2 - Moment 2 - Tenta Essä - 170000

Fall 1
Linda, 25 år, söker VC p.g.a. en veckas anamnes av tilltagande besvär med diffus buksmärta och blodtillblandade diarréer (ca 5-6/dag). Kroppslig undersökning är anmärkningsvärd för ökat antal tarmljud och antydd palpationsömhet, fr.a. vänster fossa. Linda är f.ö. frisk och tar inga mediciner.
1.1 kku 2p
Nämn ytterligare fyra anamnestiska uppgifter som är av betydelse för differential diagnos:
-Slemtillblandad avföring, nattliga besvär, diarrévolym, hereditet, feber, tidigare besvär, förbättrade faktorer, resa utomlands nyligen (kku 2 p för 4 rätt, 1 p för 3 rätt)
1.2 kku 1p
Vid fördjupad anamnes berättar Linda att hon har haft liknande symtom av och till sedan barndomen men aldrig sökt för detta. Med tanke på denna uppgift och anamnesen från första stycket, vilken diagnos anses vara den mest troliga?
-Inflammatory bowel disease, IBD (kku 1 p, räcker med IBD för att få poäng)
1.3 kku 1p
Lindas besvär med återkommande diarréer och buksmärtor kunde också tala för colon irritabile. Finns det något i anamnesen som starkt talar emot detta?
-Blodtillblandade diarréer (kku 1 poäng)
1.4 kku 2p
Vid fortsatta diarréer kan risk för uttorkning föreligga. Nämn två symtom och två kliniska fynd talande för detta.
-Symtom: törst, huvudvärk, yrsel, låg urinproduktion. Fynd: dålig hudturgor, torra slemhinnor, fördröjd kapillär refill (kku 2 p för 4 rätt, 1 p för minst 1 symtom och minst 1 fynd)

Q: Fall 2
Göran, 56 år, kommer till VC för sin årliga hälsokontroll. Han är frisk sedan tidigare. Han har inte upplevt några nya symtom sedan föregående undersökning. Denna gång upptäcks dock förhöjt blodtryck, 170/110 mmHg.
2.1 kku 2p
Beskriv proceduren för korrekt manuell blodtrycksmätning och blodtrycksregistrering för en patient vars blodtryck har inte mätts tidigare.
[...]
2.2 kku 1p
Hypertoni är en väl dokumenterad riskfaktor för kardiovaskulär sjukdom. Nämn ytterligare två riskfaktorer.
[...]
2.3 kku 2p
Trots hypertonimedicinering går det inte att justera Görans blodtryck. Du börjar fundera om hans hypertoni kan vara sekundär. Nämn tre orsaker bakom sekundär hypertoni (gäller inte bara Göran!).
[...]
A: -Patienten ska vara avslappnad och bör vila liggande i ryggläge eller sittande i 5-10 minuter före mätningen. Armen ska vara i hjärthöjd (med hjälp av en hjärtnivåkudde vid liggande ställning eller armstöd vid sittande). Blodtrycksmanschetten appliceras 2-2,5 cm ovan armvecket. Pulsen palperas på handleden (radialis). Manschetten pumpas upp till 30 mmHg över den nivå där pulsationerna slutar att kännas. Stetoskopet läggs över armartären i armvecket och luften släpps sakta ut, det vill säga 2-3 mmHg/s. Registrera Korotkoffs ljud fas 1, det vill säga när pulsationer börjar höras, och 5, det vill säga när pulsationerna upphör att höras, avrunda mätningen till närmsta jämna 2-tal. Blodtrycket ska tas på båda armarna. (kku 2 p. 1 p vid korrekt beskrivning om studenten missar att nämna att blodtrycket ska tas på båda armarna); -Hyperlipidemi, diabetes, obesitas, rökning (kku 1 p för 2 rätt, 0 p för 1 rätt); -njurartärstenos, feokromocytom, hyperaldosteronism, (diabetes) nefroskleros, Mb Cushing, p-piller, graviditet, hyper- eller hypotyreroidism (kku 2 p för 3 rätt, 1 p för 2 rätt)

Q: Fall 3
Kerstin, 75 år, söker akutmottagningen p.g.a. några timmars anamnes av vänstersidig hemipares. Enligt medföljande anhörig hade Kerstin svårt att prata samtidigt. Kerstin har tablettbehandlad hypertoni och diabetes i botten.
3.1. kku 3p
Du misstänker att Kerstin har drabbats av en stroke och gör en neurologisk undersökning. Hur undersöker du synfält, samt eventuell närvaro av nystagmus och funktion av n accessorius?
[...]
3.2 kku 2p
Kerstins anhörig berättar att hon hade klagat över hjärtklappningar och oregelbunden hjärtrytm några veckor innan insjuknandet. Vilken arytmi är den mest sannolika att vara kopplad till Kerstins symtom och vad skulle mekanismen vara i sådant fall?
[...]
A: -Synfälttest enl. Donders: patienten håller en kupad hand över ena ögat och tittar med det andra mot läkarens öga, läkaren för därefter in sin hand eller ett föremål från olika ställen inom synfältet för att upptäcka dysfunktion i centrala och perifera seendet.
Närvaro av nystagmus undersöks via test av ögonmotorik. Patienten uppmanas att hålla huvudet stilla och med blicken följa doktors finger/ett föremål som doktorn håller (åt vänster och höger sida, uppåt och nedåt).
N accesorius: patienten uppmanas att lyfta axlarna medan läkaren trycker ner dem. Läkaren håller sin hand mot patientens kind medan patienten försöker vrida på huvudet mot samma sida som handen.
(kku 3 p för 3 rätt. 1 p för 2 rätt. 0 p för 1 rätt); - Förmaksflimmer. Förmaksflimmer ökar risken för trombbildning i vänster förmak. Tromben kan förskjutas och hamna i hjärnan och därmed orsaka en stroke. (kku 2p, 1 p om bara förmaksflimmer nämns)

Q: Fall 4
Geir, 64 år, jobbar som lantbrukare. Han är storrökare sedan 40 år tillbaka och står på läkemedel mot hypertoni och benign prostatahyperplasi. Han söker VC p.g.a. några månaders anamnes av andfåddhet, hosta och trötthet. Du misstänker att Geir har drabbats av en lungsjukdom, och denna misstanke förstärks ytterligare när du perkuterar och lyssnar på lungorna.
4.1 kku 2p
Utifrån de ovanstående anamnestiska uppgifterna, vilken lungsjukdom anses vara den mest troliga och vilka avvikande fynd förväntas vid undersökning av lungorna?
[...]
4.2 kku 3p
Vid fördjupande anamnes berättar Geir att han hade jobbat som svetsare i tio år innan han blev lantbrukare. Vilken restriktiv lungsjukdom kan förekomma som följd av Geirs arbete (svetsare och lantbrukare) och vilka avvikande fynd förväntas vid lungauskultation då?
[...]
4.3 kku 2p
Medan du lyssnar på Geirs lungor tänker du samtidigt på din teknik; bl.a. hur du ska instruera patienten att andas, var stetoskopet ska placeras för att lyssna på ovanloberna och höger lungas mellanlob, hur lång tid du behöver lyssna. Beskriv hur du bör göra (med hänsyn till ovanstående) för att vara säker att du har auskulterat rätt!
[...]
A: -Kronisk obstruktiv sjukdom (KOL). Perkussion: hypersonor perkussionsljud. Auskultation: förlängd exspirium, (lågfrekventa) ronki. (2p. 1 p om sjukdom och fynd från en undersökning – antingen perkussion eller auskultation – nämns); -lungfibros. Lungauskultation: fina (sen)inspiratoriska rassel (3p. 1 p om enbart sjukdomen nämns); -Patienten ombedes att andas djupt med öppen mun. Auskultation under höger axill för höger lungas mellanlob, auskultation parasternalt (över bröstkorgen) för ovanloberna. Lyssna en hel andningscykel på varje ställe. (2 p. 1 p för 2 rätt

Q: Fall 5.1
Du arbetar som underläkare på akutmottagningen då en 65-årig man inkommer med ambulans på grund av plötslig debut av smärta från thorax. Vad fokuserar du på i anamnesen? Vad fokuserar du på i status? (4p)
[...]
5.2 Nämn två diff.diagnoser som du ska misstänka vid plötsligt påkommen bröstsmärta. (1p)
[...]
5.3 I status noterar du ett systoliskt blåsljud. Nämn 3 klaffel som resulterar i ett systoliskt blåsljud (Obs; behöver ej vara relaterat till bröstsmärtan). (3p)
[...]
A: - Smärtanamnes: Debut/duration, lokalisation, karaktär, utstrålning, VAS, kroppsläge, andningskorrelerat, lindrande/försämrande faktorer. Tidigare/nuvarande sjukdom, läkemedel, allergier, ärftlighet, rökning.
(0,5 p per rätt svar, max 2p)
- Palpation av thorax (revbensfraktur, myalgi?). Auskultation och perkussion av hjärta och lunga.
(0,5p per rätt svar, max 2p).; - Exv hjärtinfarkt., lungemboli, pneumothorax (0,5p per rätt svar, max 1p); - Aortastenos, pulmonalisstenos, mitralisinsufficiens, tricuspidalisinsufficiens, ventrikelseptumdefekt (1p per klaffel, max 3p).

6.1 kku 11p
Du arbetar på akutmottagningen. Med ambulans inkommer en 87-årig kvinna som hittats förvirrad i ett skogsparti utanför stan. Vilka frågor ställer du för att bedöma om patienten är orienterad? (2p)
- Vad heter du? Vad är ditt personnr? Var är du? Vilket datum har vi? Vilket år har vi? (0,5p per rätt svar, max 2p)
6.2
Patienten berättar att hon inte ätit eller druckit något senaste dygnet. Du misstänker därför att hon kan vara dehydrerad. Nämn två statusfynd som tyder på dehydrering. (2p)
- Torr mun. Nedsatt hudturgor. Takykardi. Hypotoni. (0,5p per rätt svar, max 2p)
6.3.
Patienten får dropp och återhämtar sig något. Du passar nu på att undersöka patienten grundligt. Beskriv hur du utför följande moment ur neurologiskt status och vad du tittar efter. (2p)
- Rombergs prov (armarna längs sidan, benen ihop, blunda. Falltendens. 1p)
- Babinski (Dra med vasst föremål längs laterala fotsulan, därefter medialt mot stortåbasen. Flexion av stortå = pos Babinski. 1p).
I ditt neurologiska status noterar du en asymmetrisk ansiktsmimik. Hur skiljer du mellan en central och en perifer facialispares? (2p)
- Central → Endast mungipa. Perifer → Mungipa + Öga + Panna. (2p).
6.4
Patienten ter sig somnolent och du vill därför använda dig av GCS. Vad innebär GCS och hur mycket poäng kan man maximalt få? (3p)
- Glasgow Coma Scale. Gradering av medvetande- och reaktionsförmåga beroende på patientens rörelsemönster, förmåga att prata och öppna ögonen. Max 15p. (max 3p)

Q: 7.1 kku 7p
Du arbetar som läkare på vårdcentral. Denna dag träffar du Kim 57 år som kommer för årlig diabeteskontroll. Kim är överviktig, dricker en halv flaska vin per dag och är rökare. Kim brukar mest vara hemma och ta det lugnt, men har denna dag tagit bilen till vårdcentralen.
Vad står BMI för? Hur räknar man ut det? Var går gränsen för övervikt respektive fetma? (2p)
[...]
7.2
Nämn två viktiga livsstilsåtgärder som du informerar Kim om för att minska risken för komplikationer. (1p)
[...]
7.3
Vad är långtidseffekterna av dåligt kontrollerad diabetes? Vad kan du upptäcka i neurologiskt status hos en patient med långvarig diabetessjukdom? (4p)
[...]
A: - Body Mass Index. Kroppsvikt i kg dividerat med kroppslängd i meter i kvadrat. Övervikt: 25 – 29,9. Fetma: >30. (1p per rätt svar, max 2p); - Rökstopp. Motion. Minska alkoholkonsumtion. (1p); - Neuropati, nefropati, arteriopati och retinopati (0,5p per rätt svar, max 2p) - Nedsatt vibrationssinne, nedsatt känsel, nedsatt proprioception (2p).