Title: T6 / Tentor inför DX3 / Tentasamling Klinisk kemi MCQ / DSM 2 - Moment 2 - Tenta Essä - MCQ-samling / DSM 2 - Moment 2 - Tenta MCQ - 180514

En 58-årig kvinna kommer in på larm på grund av sänkt medvetande. Hon reagerar knappt när du pratar till henne och hon har just kräkts. Ambulanssjuksköterskan lämnar rapport: ” 58-årig kvinna. Hittades medvetslös på en parkbänk utanför sjukhuset av förbipasserande. Vi vet ingenting om hennes tidigare sjukdomar. Kräktes i bilen på väg in. Stabila vitalparametrar. GCS 9 poäng.”
Vad är speciellt viktigt att få rapport om av ambulanspersonalen när en medvetandesänkt patient kommer in? (KKU 1p)
1. Har hon kräkts många gånger?
2. Har transporten gått bra?
3. Hur många barn har patienten?
4. Hur ofta brukar hon dricka alkohol?
5. Vad är blodsockret?
Svar: E. Vad är blodsockret? 
2. Du bedömer patienten enligt GSC. Vilken av nedanstående parametrar ingår i GCS-skalan för
att bedöma en patients medvetandegrad? (KKU 1p)
1. Orienteringsgrad
2. Pupillreaktion efter smärtstimuli
3. Rörelseförmåga
4. Svar på tilltal
5. Ögonmotorik
Svar: D. Svar på tilltal 
3. Nämn tre patofysiologiskt olika orsaker till medvetslöshet. (KKU 3p)
Svar: meningit, intoxikation, diabetes, CO2-retention, subarachnoidal blödning, herpesencefalit, uremi, epilepsi, korsakoffs, hjärnstamsstroke, krampanfall, synkope, kardiogen/septisk/hypovolemisk chock. Fel för aortadissektion och lungemboli eller flera typer av hjärnblödning (subarach, subdural etc.)
4. Tillståndet hos patienten i fallet kan väcka misstanke om en speciell virusinfektion. Vilken? (KM 1p). Se fallbeskrivning.
1. Borrelia burgdorferi
2. Epstein Barr Virus (EBV)
3. Herpes Simplex Virus-1 (HSV-1)
4. Human Papillomavirus (HPV)
5. Tick-borne Encephalitis (TBE)
Svar: C. Herpes Simplex Virus-1 (HSV-1) 
5. Vilket provmaterial och vilken analysmetod är lämpligast för diagnostik av virusinfektionen i föregående fråga? (KM 1p)
1. Likvor + antigentest
2. Likvor + PCR
3. Likvor + virusodling
4. Serum + antikroppstest
5. Serum + PCR
Svar: B. Likvor + PCR.

Q: 6. När du undersöker patienten närmare noterar du miotiska pupiller. Vad kännetecknar detta statusfynd? (KKU 1p)
[...]
7. Vilken rubrik i inskrivningsjournalen använder du vanligen för att beskriva patientens orienteringsgrad? (KKU 1p)
[...]
A: Svar: små pupiller, knappnålsstora pupiller; Allmäntillstånd

Q: 8. En kliniskt kemisk undersökning som tidigt är aktuell i samband med medvetandesänkta patienter är arteriell blodgas. Vad visar följande blodgas? (KK 1p)
1. Metabol acidos med respiratorisk kompensation
2. Okompenserad metabol acidos
3. Okompenserad respiratorisk acidos
4. Respiratorisk acidos med metabol kompensation
5. Väsentligen normalt fynd
[...]
A: Svar: A. Metabol acidos med respiratorisk kompensation

Q: 9. Om det finns indikation för bildgivande undersökning hos en medvetslös patient, vilken väljer du? (DR 1p)
1. Datortomografi (DT) hjärna med intravenös kontrastförstärkning
2. Datortomografi (DT) hjärna utan kontrastförstärkning
3. Hjärnscintigrafi
4. Hjärt- och lungröntgen
5. Magnetresonanstomografi (MR) hjärna
[...]
A: Svar: Datortomografi hjärna utan kontrastförstärkning

Q: En 70-årig man söker på akutmottagningen. Han har inte varit i kontakt med sjukvården på många år och det finns inga journaluppgifter om patienten. Han söker nu med ökad törst och stora urinmängder senaste veckorna. Patienten är trött och matt, vill helst ligga ner på britsen.
10. Vilken diagnos tänker du på i första hand? (KKU 1p)
1. Diabetes mellitus
2. Kortisonbrist
3. Natriumbrist
4. Prostatacancer
5. Urinvägsinfektion
[...]
11. Det framkommer att den 70-åriga mannen ovan har gått ner 5 kg i vikt senaste månaden. Nämn tre olika orsaker till ofrivillig viktnedgång (för denna eller andra patienter). (KKU 3p)
[...]
12. Vilket statusfynd förväntar du dig hos mannen ovan? (KKU 1p). Se fallbeskrivning.
1. Avsaknad av perifera pulsar i fötterna
2. Hepatomegali
3. Högt blodtryck
4. Ikterus
5. Torra slemhinnor
[...]
A: Svar: A. Diabetes mellitus; Svar: ökade urinmängder t.ex. hyperkalcemi, diarré, minskat mat-/vätskeintag, kräkningar, hypertyreos, malignitet, kroniska infektioner, malabsorption, diabetes; Svar: E. Torra slemhinnor

Q: 13. Vad förväntar du dig då du mäter hjärtfrekvens och blodtryck hos en patient med hypovolemisk chock? (KKU 1p)
1. Hög hjärtfrekvens, högt BT
2. Hög hjärtfrekvens, lågt BT
3. Låg hjärtfrekvens, högt BT
4. Låg hjärtfrekvens, lågt BT
5. Väsentligen normala värden
[...]
A: B. Hög hjärtfrekvens, lågt BT

Q: 14. Nämn två kemlab.prover vars koncentration ökar när man är intorkad (KK 2p)
[...]
A: Svar: Tex Hb, albumin, Na, krea, S-osmolalitet mfl

Q: 15. Vilken av följande analyser blir tidigast positiv vid en primär HIV-infektion? (KM 1p)
1. HIV-antigen ELISA
2. HIV-antikropp ELISA
3. HIV-antikropp immunoblot
4. HIV-patientnära snabbtest
5. HIV-RNA-test
[...]
16. Hur lång tid efter en misstänkt HIV-exposition kan en negativ HIV-test som tidigast utesluta infektion? (KM 1p)
1. 2 veckor
2. 4 veckor
3. 6 veckor
4. 3 månader
5. 6 månader
[...]
A: Svar: E. HIV-RNA-test; Svar: C. 6 veckor

Q: 17. Vilken av följande är INTE korrekt för sexuellt överförbara infektioner (STD)? (KM 1p)
1. Det finns effektiv behandling
2. Diagnostiska metoder har hög känslighet
3. Kliniska bilden är avgörande för att ta rätt prov
4. Många agens är väl karakteriserade
5. Smittvägen är känd
[...]
A: Svar: C. Kliniska bilden är avgörande för att ta rätt prov

Q: 18. Vilken av följande prov används för screening av Chlamydia trachomatis och Neisseria gonorrhoeae samtidigt? (KM 1p)
1. Uretrasekret
2. Urin (första portion)
3. Urin (mittstråleprov)
4. Urin (sista portion)
5. Vaginalsekret
[...]
A: Svar: B. Urin (första portionen)

Q: 19. Vilken av nedanstående egenskaper är karakteristisk för en parasitsjukdom? (KM 1p)
1. Epidemiologiska bakgrunden är inte så väsentlig för diagnosen
2. Högre dödlighet än sjuklighet hos de smittade
3. Högre sjuklighet än dödlighet hos de smittade
4. Inkubationstiden vanligtvis < 1 mindre än vecka
5. Parasitsjukdomar påverkar äldre människor i större grad
[...]
A: Svar: C. Högre sjuklighet än dödlighet hos de smittade

Q: 20 Varför är det viktigt att fråga om en patient med luftvägsinfektion har varit utomlands nyligen? (KM 1p)
1. Patienten har högre risk att vara smittad med Chlamydophila pneumoniae-infektion
2. Patienten har högre risk att vara smittad med Legionella-infektion
3. Patienten kan ha smittat andra på planet hem
4. Patienten kan vara smittad av flera olika virus
5. Patienten kan vara smittad med mycoplasma
[...]
A: Svar: Patienten har högre risk att vara smittad med Legionella-infektion

Q: Nästa patient på akutmottagningen är en 25-årig kvinna utan tidigare sjukdomar. Hon söker med hjärtklappning som börjat plötsligt för några timmar sedan. Hon har inte svimmat och upplever hjärtklappningen som obehaglig, men mår för övrigt bra. Vid hjärtauskultation noterar du en regelbunden takykardi ca 190 slag/min. Lungorna auskulteras normala. BT 110/65 mmHg.
21. Vilken diagnos är mest trolig hos denna patient? (KKU 1p)
  1. Förmaksflimmer (FF)
  2. Supraventrikulära extraslag (SVES)
  3. Supraventrikulär takykardi (SVT)
  4. Ventrikulär takykardi (VT)
  5. Ventrikulära extraslag (VES)
1. [...]
22. Provtagning i samband med oregelbunden hjärtrytm innefattar bl.a. tyreoideastatus. Vilken kombination av provsvar passar bäst till diagnosen hypertyreos (KK 1p)?
1. Högt TSH, Lågt FT4, Negativ TRAK
2. Högt TSH, Högt FT4, Positiv TRAK
3. Lågt TSH, Lågt FT4, Negativ TRAK
4. Lågt TSH, Högt FT4, Positiv TRAK
5. Normalt TSH, Högt FT4, Negativ TRAK
[...]
A: C. Supraventrikulär takykardi (SVT); Svar: D Lågt TSH, Högt FT4, Positiv TRAK

En 78-årig rökande kvinna med mångårig hypertoni söker med några månaders anamnes på intermittent smärta i vänster ben vid promenad. Patienten negerar vilosmärta i benet, har ingen ryggsmärta och har inte varit med om något trauma.
23. Vilken diagnos misstänker du i första hand? (KKU 1p)
1. Claudicatio intermittens
2. Gikt
3. Ischias
4. Kritisk ischemi
5. Spinal stenos
Svar: A. Claudicatio intermittens 
24. Med tanke på din preliminära diagnosmisstanke; hur förväntar du dig att patienten ska beskriva smärtan? (KKU 1p)
1. Smärtan börjar i ljumsken och strålar ner mot vänster ben
2. Smärtan går över inom någon minut i vila
3. Smärtan minskar då patienten sätter sig på huk
4. Smärtan är som mest intensiv nattetid
5. Smärtan är som värst på morgonen och minskar därefter under dagen
Svar: B. Smärtan går över inom någon minut i vila. 
25. Vilket statusfynd förväntar du dig hos denna patient? (KKU 1p)
1. Blåmarmorerat underben
2. Gangrän på stortån
3. Svaga distala fotpulsar
4. Varicer
5. Venösa bensår
Svar: C. Svaga distala fotpulsar 
26. Nämn 2 riskfaktorer för ovanstående tillstånd och som inte beskrivs i fallet ovan? (KKU 1p)
Svar: Diabetes, hyperlipidemi, ärftlighet för ateroskleros, bukfetma. Fel för ateroskleros,ischemisk hjärtsjukdom, rökning (0 p för 1 rätt, 1p för 2 rätt)
27. Vilken av nedanstående undersökningar är i nuläget lämpligast för att stärka din misstanke om diagnosen? (KF 1p)
1. Ankel/arm-index med penndoppler
2. Artärduplex
3. Elektromyografi (EMG)
4. Tåtrycksmätning
5. Venduplex
Svar: A. Ankel/arm-index med penndoppler

Q: 28. Några månader senare opereras patienten för en högersidig fotledsfraktur. Inför fotledsoperationen tas ett EKG. Tolka detta. (KF 2p)
/// EKG SAKNAS
[...]
A: Svar: SR ca 60 slag/min med enstaka VES (1p), RBBB (1p).

En vecka efter operationen söker patienten till akutmottagningen med ensidig svullnad i höger underben. I status noterar du att höger ben är konsistensökat samt har flera cm ökat vadomfång jämfört med vänster sida. Patienten är även palpationsöm över kärlsträngen på baksidan av vaden.
29. Vilken är den mest sannolika diagnosen? (KKU 1p)
1. Akut artäremboli
2. Djup ventrombos
3. Erysipelas
4. Nekrotiserande fasciit
5. Varicer
Svar: A. Djup ventrombos
30. Nämn ett kemlabprov som du kan använda i differentialdiagnostiken i detta fall samt hur du tolkar svaret (KK 2p).
Svar: D-dimer. Högt negativt prediktivt värde, med andra ord bra på att utesluta DVT (vid låg klinisk misstanke).
31. Nämn en sannolik differentialdiagnos hos denna patient (KKU 1p)
  1. Akut artäremboli
  2. Blödning
  3. Erysipelas
  4. Hjärtsvikt
  5. Njursvikt
Svar: B. Blödning
32. Vilken bildgivande modalitet är lämplig initialt för att kontrollera din mest sannolika diagnosmisstanke? (DR 1p)
Benangiografi
DT lungartärer
Hjärt- och lungröntgen
Ultraljud ben
Ultraljud hjärta
Svar: D. Ultraljud ben
33. Kan du också med denna metod diagnostisera din sannolika differentialdiagnos? (DR 1p)
A. Ja B. Nej
Svar: A. Ja
34. Med tanke på din mest sannolika diagnos, vilken kompletterande anamnestisk uppgift får du inte glömma? (KKU 1p)
A. Benskörhet
B. Buksmärta
C. Dyspné
D. Feber
E. P-piller-användning
Svar: C. Dyspné

Q: 35.  6 månader senare inkommer patienten ånyo till akutmottagningen. Hon beskriver en 10 min lång episod av påtaglig svaghet och fumlighet i framför allt vänster arm. Besväret kom plötsligt när patienten lagade mat, och avklingade successivt. Inget anmärkningsvärt i neurologstatus. Akut DT hjärna visar ingen blödning eller infarkt. EKG ua. Du tolkar detta som en TIA.
a. Vilken fysiologisk undersökning bedömer du mest angelägen i detta läge för att utreda orsaken till patientens TIA? (KF 1p)
[...]
b. Vilken förändring är det du letar efter? Specificera noggrant var denna måste befinna sig för att kunna förklara symtomen. (KF 1p)
[...]
A: Svar: Carotis-ultraljud; Svar: Stenos i Carotis interna dx. Att också ange carotis communis dx ger förstås inte avdrag. Även dissektion i rätt kärl ger full poäng.

Q: En 25-årig kvinna söker akutmottagningen efter att ha blivit getingstungen. Hon har flera getingstick över kroppen. Området runt sticken är rött och svullet. Kvinnan berättar att hennes mamma är allergisk mot getingstick. Patienten är orolig, har svårt att svälja och har utslag i ansiktet. Vitalparametrar: saturation 95%, AF 20/min, BT 160/80 mmHg och hjärtfrekvens 110/min.
36. Vilket är det mest alarmerande symtomet I detta fall? (KKU 1p)
1. BT 160/80 mmHg
2. Hög andningsfrekvens
3. Sväljningssvårigheter
4. Takykardi
5. Utslag i ansiktet
[...]
A: Svar: C. Sväljningssvårigheter

Q: 37. Vilken anamnestisk uppgift är viktigast att få från en patient som blivit getingstungen och som ännu inte utvecklat symtom? (KKU 1p)
1. Antal getingstick
2. Lokalisation av getingsticken
3. Reaktion efter tidigare getingstick
4. Tid mellan sting och uppkomst av svullnaden
5. Typ av geting
[...]
38.  När du mer ingående frågar patienten är det oklart huruvida hon har blivit geting- eller bistungen. Hur kan man i lugnt skede ta reda på detta? Ange två olika metoder (KIT 2p)
[...]
A: Svar: C. Reaktion efter tidigare getingstick; Svar: Genom att 1) pricktesta patienten med geting- och biextrakt eller 2) genom att ta ett blodprov och mäta allergenspecifika IgE-antikroppar mot geting- och biextrakt (ex med ImmunoCAP). För att få 2 poäng ska studenten ha svarat med bägge metoderna, annars blir det endast 1 poäng för vardera svar.

Q: 39. Om patienten istället hade haft astma och sökt dig på grund av pipig andning och hosta i samband med en förkylning: Vilket lungstatusfynd hade du då förväntat dig? (KKU 1p)
1. Bilteralt dämpad perkussionston
2. Generella rassel
3. Nedsatta andningsljud
4. Ronki
5. Tympanistisk perkussionston
[...]
A: Svar: D. Ronki

Q: 40. Vilken enkel undersökningsmetod kan användas på akutmottagningen för att gradera patientens astma-anfall? (KKU 1p)
1. Bedside ultraljud
2. Lungperkussion
3. Peak expiratory flow-mätning
4. Titta efter halsvensstas
5. Uppmäta blodtrycket
[...]
A: Svar: C. Peak expiratory flow-mätning

Q: 41. I samband med att patienten kommer in till akuten togs även ett CRP och ett Hb. Hb är sänkt till 98 g/L (117-153 g/L), liksom MCH och MCV som också är låga. Du misstänker att hon har en järnbristanemi. Vad finns det för felkälla vid användningen av P-Ferritin vid anemiutredning? (KK 1p)
[...]
42. Vilket annat prov från kem.lab kan användas för att utreda järnbrist (KK 1p)?
[...]
43. Nämn en orsak till normocytär- och en till makrocytär anemi (KK 2p)
[...]
A: Svar: Det är en akutfasreaktant så det kan vara falskt normalt/högt vid samtidig inflammation. (Är det lågt, talar det dock för järnbrist).; Svar: Löslig transferrinreceptor, transferrin, TIBC, järn, järnmättnad; Svar: Normocytär- blödning, sekundäranemi, hemolys. Makrocytär - B12-, folatbrist, alkohol, hemolys.

Q: 44. Som ett led i utredning av anemi hos en patient kan man ta prov för DAT (Direkt Antiglobulin Test). Testen kan bli positiva vid tex autoimmun hemolytisk anemi (AIHA), vissa infektioner eller hematologiska maligniteter. Vad är det man påvisar vid en DAT? (KIT 1p)
[...]
A: Svar: Med DAT påvisar man antikroppar och/eller komplementfaktorer som bundit till erytrocyter in vivo. (Antikroppar och/eller komplementfaktorer, vanligen IgG o/el C3d, på erytrocyters yta; Erytrocyter mantlade med antikroppar och/eller komplement)

Q: 45. Vilka två prover måste du ta inför en blodtransfusion? (KIT 2p)
[...]
A: Svar: Blodgruppering och BAS-test (förenlighetsprövning godkännes också, likaså resonemang kring BKS/MG)

Q: 46. Du utreder en patient för en oklar infektion och ordinerar en serologisk mikrobiologisk undersökning. Vilken av följande uppgifter är MINST relevant att ha med på remissen? (KM 1p)
A. Allergier
B. Anamnes
C. Insjuknandedatum
D. Provtagningsdatum
E. Vaccinationsstatus
[...]
A: Svar: A. Allergier

Q: 47. Vilken information saknas vid användande av molekylära diagnostiska metoder avseende analys av bakteriella infektioner? (KM 1p)
1. Bred epidemiologisk information
2. Fullständig och noggrann resistensbestämning
3. Hög känslighet
4. Hög specificitet
5. Kan användas som screeningtest för vissa infektioner
[...]
A: Svar: B. Fullständig och noggrann resistensbestämning

Q: 48. Vilket av följande prover odlas alltid kvantitativt för detektion av bakterier? (KM 1p)
1. Blod
2. Cerebrospinal vätska
3. Ledvätska
4. Sår
5. Urin
[...]
A: Svar: E. Urin

Q: 49. 3 månader efter astmaattacken söker patienten dig på vårdcentralen för receptförnyelse. Sedan sjukhusbesöket har hon behandlats med astmamediciner och mår nu helt bra igen och du hör inga ronki vid lungauskultation. Du beslutar göra en dynamisk spirometri. Vilket av nedanstående fynd är mest troligt vid spirometrin? (KF 1p)
1. Misstänkt restriktivitet
2. Måttlig obstruktivitet med fullständig reversibilitet
3. Måttlig obstruktivitet med partiell reversibilitet
4. Måttlig obstruktivitet utan signifikant reversibilitet
5. Normal spirometri utan signifikant reversibilitet
[...]
A: Svar: E. Normal spirometri utan signifikant reversibilitet

Q: 50. Nämn två principiellt olika metoder för att bestämma TLC (Total Lung Capacity). (KF 2p)
[...]
A: Svar: Kroppspletysmografi / Bodyboxmätning respektive gasspädningsteknik.

Q: 51. En 74-årig man söker vårdcentral med tilltagande ansträngningsdyspné. Längd 180 cm. Vikt 90 kg. Tolka spirometrin. (KF 2p)
[...]
A: Svar: Restriktivitet (måttlig). Nedsatt diff.kap (måttligt). Om obstruktivitet också anges ges 1 p avdrag (aldrig lägre än 0 p).

Q: 52. Vilken bildgivande undersökning anser du vara initialt indicerad hos en patient med dyspné? (DR 1p)
1. DEXA mätning
2. DT buk
3. DT lungartärer
4. Hjärt- och lungröntgen
5. Ultraljud hjärta
[...]
A: Svar: D. Hjärt- och lungröntgen

Q: 53. Nämn ett tillstånd eller en orsak till följande statusfynd: ensidig dämpad perkussionston, basala bilaterala rassel, inspiratorisk stridor (ett tillstånd per statusfynd) (KKU 3p)
[...]
A: Svar: Ensidig dämpad perkussionston: pleuravätska, pneumoni, tumör
Basala bilaterala rassel: hjärtsvikt, bilateral pneumoni, lungfibros
Inspiratorisk stridor: högt sittande luftvägshinder, epiglottit, främmande kropp i övre luftvägarna, tumör

Q: En 82-årig kvinna söker till akutmottagningen. Hon har diabetes mellitus typ 2 och slutade röka för en månad sedan. Patienten har sedan tre timmar pågående central bröstsmärta med utstrålning mot käkarna bilateralt. Hon är svettig, ångestladdad och illamående, men har inga andningssvårigheter. Hjärtfrekvens 99/min, BT 185/80 mmHg, saturation 95%.
54. Vilken diagnos tänker du på i första hand? (KKU 1p)
1. Angina pectoris
2. Aortadissektion
3. Hjärtinfarkt
4. Lungemboli
5. Perikardit
[...]
A: Svar: C. Hjärtinfarkt

Q: 55. /// EKG SAKNAS. Patienten läggs in på hjärtavdelning med hjärtövervakning (telemetri). Några timmar senare blir du uppringd av sjuksköterskan som ber dig komma fort och bedöma patienten eftersom telemetrin larmar. Vad visar EKG? (KF 2p)
[...]
A: Svar: VT ca 210 slag/min. EKG i övrigt ej bedömbart.

Q: 56. Under vårdtiden får patienten en infektion. Vilken är vanligaste orsak till vårdrelaterade infektioner? (KM 1p)
Nedre luftvägsinfektioner
Sexuellt överförbara infektioner
Sårinfektioner
Urinvägsinfektioner
Övre luftvägsinfektioner
[...]
57. Det visar sig efter utredning att patienten har fått en tarminfektion. Vilken av följande bakteriella tarminfektioner är INTE anmälningspliktig? (KM 1p)
1. Campylobacter jejuni
2. Clostridium difficile
3. Salmonella typhi
4. Shigella dysenteriae
5. Yersinia enterocolitica
[...]
A: Urinvägsinfektioner; Svar: B. Clostridium difficile

Q: 58. På hjärtavdelningen finns även en patient med misstänkt endokardit. Hur många blododlingsflaskor är optimalt för laboratoriediagnostik av bakteriell endokardit? (KM 1p)
A. 2
B. 4
C. 6
D. 8
E. 10
[...]
59. Hur många dagar odlas normalt blododlingsflaskor i blododlingssystem? (KM 1p)
[...]
A: Svar: C. 6; 5
Extra: larmar efter 3 dagar (90%)

Q: 60. Vilka av följande två bakterier är vanligaste orsak till nativ klaffendokardit? (KM 1p)
1. Betahemolytiska streptokocker och alfahemolytiska streptokocker
2. Staphylococcus aureus och alfahemolytiska streptokocker
3. Staphylococcus aureus och betahemolytiska streptokocker
4. Staphylococcus aureus och Staphylococcus epidermidis
5. Staphylococcus epidermidis och betahemolytiska streptokocker
[...]
A: Svar: B. Staphylococcus aureus och alfahemolytiska streptokocker

Q: 61. I samband med ett vanligt uppföljningsbesök för typ 2-diabetes beställs en del kemlab.- prover. Nämn två relevanta prover / provpaket som du vill ha och motivera dina val (KK 2p)
[...]
A: Svar: HbA1c, glukoskurva, lipidstatus, mikroalbuminuri, njurfunktionsmått (någon typ av GFR-beräkning).

Q: 63. 67-årig rökande man med tidigare TIA (KF 2p) /// EKG SAKNAS
[...]
64. 29-årig man med bröstsmärta förvärrad när han böjer sig framåt (KF 2p) ///EKG SAKNAS
[...]
A: Svar: Sinusrytm 75 slag/min. Pågående inferolateral STEMI. För full poäng måste det framgå att det är en STEMI och att inferiora väggen är involverad.; Svar. Sinusrytm 75 slag/min. Mycket utbredd uppåt konkav ST-höjning talande för perimyokardit. Kommentar: Reciprok ST-sänkning ses isolerat i V1 vilket kan ses vid perimyokardit (behöver ej anges för full poäng).

Q: 65. EKO-kardiografi kan vara till hjälp vid bedömning av bröstsmärta. Vad är det mest typiska fynd du skulle förvänta dig att se på en patient med pågående myokardischemi? (KF 1p)
[...]
A: Svar: Regional hypokinesi eller akinesi inom det drabbade området. ”Nedsatt rörlighet” eller annan adekvat beskrivning av fenomenet ger också full poäng.

Q: 1. Under AT träffar du en kväll på akutmottagningen ett par patienter som söker för bröstsmärta. Vilken av dem förefaller lämplig att remittera till stress-EKO? (KF 1p)
  1. Karin 21 år söker för att hon i vid ett antal tillfällen upplevt ett huggande/stickande obehag till vänster i bröstet. Hon tycker att det kan komma både i vila och under ansträngning och sitter i högst ett fåtal sekunder. Hon har inte noterat några särskilda utlösande faktorer. Obehaget har kommit oftare senaste veckan varför hon söker ikväll.
  2. Sofia, 52 år. Tablettbehandlad hypertoni sedan 5 år. Sofia söker för att hon sedan 3 månader upplever ett lätt bandformat tryck över bröstet när hon anstränger sig tungt under spinningpass. Hon känner sig då tvungen att stanna varvid obehaget brukar släppa inom 2-3 min. Tycker inte att besvären försämrats sedan hon först kände dem.
  3. Sven, 82 år. Mångårig hypertoni och tablettbehandlad diabetes. TIA för 2 år sedan. Beskriver att han sedan 6 månader upplever bandformad tryckande bröstsmärta ffa vid gång i lätt uppförsbacke. Ibland utstrålning till käkarna. Obehaget släpper inom 5 min i vila. Sven har idag provat hustruns nitroglycerinspray och upplevde att besväret då släppte snabbare varför han funderar på om det kan vara kärlkramp han har. Sven upplever ingen försämring senaste månaderna.
  4. Arne 84 år. Märkligt nog är Arnes sjukhistoria och anamnes intill förväxling lik Svens. Enda skillnaden du kan notera är att Arnes besvär senaste veckan blivit alltmer lättväckta och han kan nu bara gå ett 20-tal meter på plan mark innan obehaget kommer. Hade tidigare idag också en 3 min smärtepisod av samma smärtkaraktär när han låg och vilade. Nu smärtfri.
[...]
A: Svar: 2. Sofia 52 år.

Q: 67. Ovan diskuterade vi stress-EKO. Nämn 2 andra icke invasiva undersökningsmetoder vilka används för att påvisa ischemisk hjärtsjukdom (KF 2p).
[...]
A: Svar: Myokardscintigrafi, Stress-MR, CCT, PET, Arbetsprov

68. En stund senare kommer en 85-årig man till akuten. Han har länge haft ett högt obehandlat blodtryck och är storrökare. Även han söker med kraftig smärta centralt i bröstet och ryggen. Innan inkomst hade han även en övergående svaghet i vänster arm. Blodtrycket är 135/70 mmHg i höger arm och 110/30 mmHg i vänster arm. Vilken diagnos är mest trolig? (KKU 1p)
A. Aortadissektion
B. Hjärtinfarkt
C. Lungemboli
D. Stroke
E. TIA
Svar: A. Aortadissektion 
69. Vilket statusfynd hänger ofta ihop med att man har kraftig smärta? (KKU 1p)
1. Feber
2. Kallsvettighet
3. Långsam andningsfrekvens
4. Medvetandesänkning
5. Rödrosiga kinder
Svar: B. Kallsvettighet 
70. Vilken skala brukar vanligen användas för att få en uppfattning om patientens smärtnivå? (KKU 1p)
Svar: VAS-skalan 
71. Efter att du undersökt patienten enligt ABCDE, vilken är den första undersökning du ordinerar på akutrummet? (KKU 1p)
1. Datortomografi (DT) thorax
2. EKG
3. Hemoglobin (Hb)
4. Hjärt- och lungröntgen
5. Trop T
Svar: B. EKG.
72. Vilken bildgivande undersökning tycker du är mest lämplig i detta fall? (DR 1p)
1. Datortomografi aorta (DT thorax och buk) med intravenös kontrastförstärkning
2. Datortomografi hjärna
3. Datortomografi lungartärer
4. Hjärt- och lungröntgen
5. Ultraljud hjärta
Svar: A. Datortomografi aorta (DT thorax och buk) med intravenös kontrastförstärkning

Q: 73. I utredningen av bröstsmärta ingår bla. Troponiner. Nämn två orsaker till förhöjt troponin förutom hjärtinfarkt (en kardiell och en icke-kardiell) (KK 2p)
[...]
74. I utredningen av bröstsmärta ingår bla. Troponiner. Nämn två orsaker till förhöjt troponin förutom hjärtinfarkt (en kardiell och en icke-kardiell) (KK 2p)
[...]
A: Svar: tex hjärtsvikt, myokardit, takykardi, respektive lungemboli, njursvikt, sepsis.; Svar: tex hjärtsvikt, myokardit, takykardi, respektive lungemboli, njursvikt, sepsis.

Q: 75. Du skickar en patient till röntgenavdelningen för en hjärt- och lungröntgen med frågeställningen hjärtsvikt. Nämn minst tre typiska röntgenologiska fynd vid diagnosen hjärtsvikt. (DR 2p)
[...]
A: Svar: Förstorat hjärta, vida kärl, redistribution, Interstitiellt ödem, pleuravätska (2 rätt 1p, 3 rätt 2p).

Q: 76. Nämn tre analyser som du kan beställa för att utreda en patients lipidstatus (KK 3p)
[...]
A: Svar: Totalkolesterol, Triglycerider, LDL-kolesterol, HDL-kolesterol, ApoB, ApoA1, Lp(a).

Q: 77. Du arbetar på vårdcentralen och har mottagning med akuta tider. En 86-årig kvinna med sedan tidigare reumatoid artrit och diabetes besväras av trötthet, täta urinträngningar och blod i urinen sedan en vecka tillbaka. Ingen feber. Vilken diagnos överväger du i första hand? (KKU 1p)
1. Försämring av patientens diabetes
2. Malignitet i urinvägarna
3. Njursten
4. Pyelonefrit
5. Urinvägsinfektion
[...]
A: Svar: E. Urinvägsinfektion

Q: 78. Hur betecknar man ett tillstånd där urinstickan är positiv för blod och man även har:
A. normal färg på urinen (KKU 1p)
B. synligt blod i urinen (KKU 1p)
[...]
A: Svar: a. mikrohematuri b. makrohematuri

Q: 79. Ange två kemlabprover som man kan använda för att beräkna GFR (KK 2p).
[...]
A: Svar: Kreatinin, Cystatin C, Iohexolbelastning, mfl

Q: 1. Bence-Jones proteinuri
2. Normalt fynd
3. Oselektiv glomerulär proteinuri
4. Selektiv glomerulär proteinuri
5. Tubulär proteinuri
[...]
A: Svar: D. Selektiv glomerulär proteinuri

Q: 81. Vad är Bence-Jones proteinuri och vid vilken sjukdom uppträder det (KK 2p)?
[...]
A: Svar: Monoklonala lätta kedjor i urinen. Myelom.

Q: 82. Det visar sig att den 86-åriga kvinnan i fallet ovan har ett högt blodtryck. Nämn två felkällor som är viktiga att tänka på vid uppmätning av blodtryck. (KKU 2p)
[...]
A: Svar: fel manschettstorlek, kaffe, rökning, tobak, stress innan mätning, silent gap, vita- rocken-syndrom, arm ej i hjärthöjd.

Q: 83. Ett svårbehandlat blodtryck kan ibland ha hormonella orsaker. Nämn tre kemlabprover som du vill ta för att utreda tre olika endokrina diagnoser som kan ge hypertoni (KK 3p)
[...]
A: Svar: Tex dU-kortisol, aldosteron/renin-kvot, TSH/T4, P-metoxikatekolaminer

Q: 84. En 28-årig kvinna ursprungligen från Etiopien som söker dig på vårdcentralen på grund av trötthet. Hon känner sig yr och allmänt hängig. Vilket av följande tillstånd är mest sannolikt? (KKU 1p)
  1. Järnbristanemi
  2. Leukemi
  3. Malaria
  4. Perimyokardit
  5. Reumatoid artrit
[...]
A: Svar: A. Järnbristanemi

Q: 85. Inför nästa patientmöte har sjuksköterskan skrivit ”struma?” Vad är struma och vilket är det typiska statusfyndet? (KKU 1p)
[...]
A: Svar: Förstorad thyroidea, säger inget om funktionen. Man palperar en svullnad på halsens framsida. För en poäng krävs rätt svar på båda frågorna.

Q: 86. Nämn två differentialdiagnoser till svullnad lateralt på halsen, bortsett från struma. (KKU 2p)
[...]
A: Svar: Rätt för tumör/malignitet, förstorade lymfkörtlar, lateral och medial halscysta, parotit, spottsten, abscess, tonsillit.

Q: 87. Nämn en bildgivande undersökning som är initialt lämplig vid undersökning av de två differentialdiagnoser du nämnde i frågan ovan. (DR 1p)
"
1. Svar: Rätt för tumör/malignitet, förstorade lymfkörtlar, lateral och medial halscysta, parotit, spottsten, abscess, tonsillit"
[...]
A: Svar: Ultraljud mjukdelar (hals)

Q: 88. Följande patient har utslag som du bedömer som impetigo. Vilken är vanligaste orsak till krustös / icke-bullös impetigo? (KM 1p)
1. Alfastreptokocker
2. Betahemolytiska streptokocker grupp A
3. Betahemolytiska streptokocker grupp B
4. Betahemolytiska streptokocker grupp C
5. Betahemolytiska streptokocker grupp D
[...]
A: Svar: Betahemolytiska streptokocker grupp A

Q: 89. Vilket/vilka provmaterial tar du om du misstänker Mycoplasma hos en patient som du träffar på vårdcentralen där du jobbar? (KM 1p)
  1. Bronkoalveolärt lavage (BAL)
  2. Nasofarynx-pinne
  3. Svalgodling
  4. Svalgskrap
  5. Trakealsekret
[...]
A: Svar: D. Svalgskrap

Q: 90. Du misstänker cholecystit hos en patient. Vilken bilddiagnostisk undersökning väljer du i första hand? (DR 1p)
1. Buköversikt slätröntgen
2. DT buk med intravenös kontrastförstärkning
3. DT buk utan kontrastförstärkning
4. Ingen undersökning
5. Ultraljud buk
[...]
91. Motivera ditt val ovan med två förklaringar (DR 2p)
[...]
A: Svar: E. Ultraljud buk; Svar: Icke invasiv undersökning, ser inflammation bättre med ulj, inget behov av kontrast, ingen strålning.

Q: 92. Du misstänker diskbråck hos en patient med smärtor i ländryggen och utstrålning i höger ben.
A) Vad i anamnes och status bör föranleda en akut bildgivande undersökning? (DR 1p)[...]
B) Ge ett samlingsnamn på fynden (DR 1 p)
[...]
C) Vilken bildgivande undersökning blir då lämplig? (DR 1p)
[...]
A: Svar: Svårighet att känna blåsfyllnad, svag urinstråle, ridbyxefenomen, nedsatt sensibilitet perianalt.; Svar: Cauda equina.; Svar: MR Ryggrad, MR ländrygg går också bra.

Q: 93. Vilken kombination av antikroppstest är lämplig för att serologiskt utreda en misstanke om en primär CMV-infektion? (KM 1p)
  1. IgA + IgG
  2. IgA + IgM
  3. IgE + IgG
  4. IgM + IgG
  5. Inget av ovanstående
[...]
A: Svar: D. IgM och IgG

Q: 94. Vilket av följande påståenden är korrekt för invasiva svampinfektioner? (KM 1p)
1. Kan behandlas med antibiotika
2. Lättare att behandla än bakteriella infektioner
3. Ofta polymikrobiella infektioner
4. Orsakas endast av mögelsvampar, t.ex. Aspergillus fumigatus
5. Patienten är ofta immunsupprimerad
[...]
A: Svar: E. Patienten är ofta immunsupprimerad.