Title: T6 / Tentor inför DX3 / Tentasamling Klinisk kemi MCQ / DSM 2 - Moment 2 - Tenta Essä - 141215

Q: Du är AT-läkare och går ditt andra kvällspass på länssjukhusets medicinakut. Plötsligt får du ett larmpip på din sökare. På väg med ambulans till akuten är Lennart, 68 år, som har dyspné med hosta. När ambulanspersonalen kom hade han saturation 88 %, med 2 liter O2 på grimma har saturationen stigit till 96 % . Lennart anländer till akutrummet och du ser en man som ser svettig ut och har vilodyspné. Du bedömer snabbt att han har GCS 15 då han är helt vaken och svarar adekvat på dina frågor om namn, dagens datum och vart han befinner sig. Han uppger sig vara frisk sedan tidigare, tar inga mediciner, är inte allergisk mot något och har aldrig rökt. Han har inte haft någon bröstsmärta och berättar att han fått tilltagande svårt att andas sedan två dygn tillbaka samt att han har känt sig varm. När du undersöker honom ordentligt finner du att han har 39.2C i feber.
1.1 Du överväger pneumoni som tänkbar diagnos men funderar även över andra differentialdiagnoser. Hur vill du utvidga din anamnes? Nämn 4 relevanta frågor. (kku 2p)
[...]
Du misstänker starkt att Lennart har en pneumoni.
1.2 Vilken är den mest sannolika infekterande mikroorganismen? (km 1p)
Svar: [...]
A: (tre adekvata frågor = 1p) Produktiv eller torrhosta? Hemoptys? Utlandsresa (både pga. infektionsfrågeställningen och ev. lång stillasittande resa)? Nylig operation? Andra sjuka i omgivningen? Tidigare trombos eller ärftlighet för trombos? Ortopné?; Pneumokocker

Q: Du är AT-läkare och går ditt andra kvällspass på länssjukhusets medicinakut. Plötsligt får du ett larmpip på din sökare. På väg med ambulans till akuten är Lennart, 68 år, som har dyspné med hosta. När ambulanspersonalen kom hade han saturation 88 %, med 2 liter O2 på grimma har saturationen stigit till 96 % . Lennart anländer till akutrummet och du ser en man som ser svettig ut och har vilodyspné. Du bedömer snabbt att han har GCS 15 då han är helt vaken och svarar adekvat på dina frågor om namn, dagens datum och vart han befinner sig. Han uppger sig vara frisk sedan tidigare, tar inga mediciner, är inte allergisk mot något och har aldrig rökt. Han har inte haft någon bröstsmärta och berättar att han fått tilltagande svårt att andas sedan två dygn tillbaka samt att han har känt sig varm. När du undersöker honom ordentligt finner du att han har 39.2C i feber.
Du misstänker starkt att Lennart har en pneumoni.
1.3 Vilka mikrobiologiska prov måste du ta för att bekräfta dina kliniska misstankar och vilka metoder använder laboratoriet? Var noga med att svara så att det syns vilket provmaterial och metod som hör ihop! (km 2p)
[...]
1.4 Med tanke på årstiden (det snöar utanför fönstret), uppkommer också misstanken om en vanlig årstidsbunden virusorsakad nedre luftvägsinfektion. Vilken? (km 1p)
[...]
1.5 Vilket mikrobiologiskt prov tar du på akuten för att bekräfta din misstanke? (km 1p)
[...]
A: (Blododling måste vara med, för att få full poäng krävs att man skriver att det ska tas x 2. Då kan det ge 1p: Det räcker med antingen sputum eller nasopharynxprov för att få motsvarande 0.5 p; Urinprov 0.5. I samtliga fall måste även metoden anges rätt); Influensa (1 p), andra relevanta virus ex RSV ger 0,5 p; Nasofarynxprov eller nasofarynxaspirat eller nasofarynssekret (1p) (inte BAL i detta fall då frågan gäller akuten)

Q: 1.6 Vilka avvikande fynd kan du ibland hitta vid ett lungstatus hos en patient med pneumoni? Nämn ett exempel per rubrik nedan. (kku 3p)
Inspektion
Perkussion
Auskultation
[...]
A: Inspektion: cyanos vid ev. låg saturation, dyspné, förhöjd AF, försämrad thoraxrörlighet
Perkussion: dämpad perkussionston
Auskultation: bronkiella andningsljud, rassel

1.6 Vilka avvikande fynd kan du ibland hitta vid ett lungstatus hos en patient med pneumoni?
1.7 Vilken akutfasreaktant vill du i första hand få analyserad på denna patient? (kk 1p)
Svar: P-CRP (1p)
1.8 Patienten visar sig ha förhöjd sänka (B-SR). Vilken förändring i blodet bidrar sannolikt mest till detta fynd hos just den här patienten? Ange komponenten och hur dess koncentration ändrats. (kk 1p)
Svar: Fibrinogen-ökning (1p)
1.9 Förändras EPK eller TPK i blod från en patient som haft en pågående infektion/inflammation under en längre tid? Ange eventuell förändring med: ökat, minskat eller oförändrat. (kk 1p)
B-EPK: minskat
B-TPK: Ökat
1.10 Vilken röntgenundersökning är förstahandsval vid misstänkt pneumoni och vilka är de typiska bildfynden vid bakteriell pneumoni? (dr 1p)
Lungröntgen. Lobära förtätningar/infiltrat(0,5+0,5p)

Q: Efter din utredning och behandling på akuten bestämmer du dig för att lägga in Lennart på avdelning för fortsatt behandling med intravenös antibiotika och syrgas på grimma. Du rapporterar till sjuksköterskan på avdelningen enligt SBAR.
1.11 Vad står SBAR för (kku 1p)?
[...]
A: Kommunikationsmodell som står för Situation, Bakgrund, Aktuellt, Rekommendation. Ett strukturerat sätt att rapportera patienter

Q: (SBAR)
1.12 Ge ett exempel på hur denna rapportering skulle kunna gå till i detta fall (med tanke på den kunskap du har om Lennart. Lennart har pneumoni.) (kku 2p).
Du är AT-läkare och går ditt andra kvällspass på länssjukhusets medicinakut. Plötsligt får du ett larmpip på din sökare. På väg med ambulans till akuten är Lennart, 68 år, som har dyspné med hosta. När ambulanspersonalen kom hade han saturation 88 %, med 2 liter O2 på grimma har saturationen stigit till 96 % . Lennart anländer till akutrummet och du ser en man som ser svettig ut och har vilodyspné. Du bedömer snabbt att han har GCS 15 då han är helt vaken och svarar adekvat på dina frågor om namn, dagens datum och vart han befinner sig. Han uppger sig vara frisk sedan tidigare, tar inga mediciner, är inte allergisk mot något och har aldrig rökt. Han har inte haft någon bröstsmärta och berättar att han fått tilltagande svårt att andas sedan två dygn tillbaka samt att han har känt sig varm. När du undersöker honom ordentligt finner du att han har 39.2C i feber.
Exempel:
[...]
A: (S)Patient med pneumoni
(B) som är tidigare väs frisk, inga mediciner, ingen allergi.
(A) Inkommer nu med två dygns anamnes på dyspné, initialt sat 88 % men 96 % med 2 l O2 på grimma.
(R) Inlägges nu för antibiotikabehandling och fortsatt syrgas på grimma.

Efter det akuta skedet har Lennart fortfarande en viss grad av dyspné. Du beställer lungfunktionsundersökning.
1.13 Vilka volymer (nämn två av vardera) kan du få veta med en:
a) dynamisk spirometri (kf 1p)
FEV1, VC, FIV1 (0.5 p vardera max 1 p)

b) statisk spirometri (body box/kroppspletysmograf) (kf 1p)
TLC, RV , FRC, VC (0.5 p vardera, max 1 p)

1.14 Du beställer också hjärtultraljud/ekokardiografi. Om det finns ett mindre trikuspidalläckage, med max flödeshastighet 3 m/s –
a) hur stor är gradienten? (kf 1p)
36 mmHg (1 p)
b) om vena cava inferior är 3 cm bred med upphör andningsvariation, hur högt är trycket i höger kammare ungefär? (kf 1p)
50-55 mmHg (1 p)

Birgitta, 52 år gammal, kommer till vårdcentralen där du arbetar som underläkare. Hon har senaste halvåret känt sig nedstämd och trött.
2.1 En viktig differentialdignos i detta fall är hypothyreos. Vilka symptom som man kan få vid denna sjukdom vill du fråga Birgitta om, nämn 4. (kku 2p)
viktuppgång, ödem, frusenhet, förstoppning, torr kall hud, torrt hår, mental tröghet, minskad aptit
2.2 Du palperar Birgittas thyroidea, vilka avvikande fynd skulle du kunna hitta vid palpation? (kku 2p)
Palpationsfyndet kan vara helt normalt vilket är det mest troliga. Du undersöker dock efter generellt förstorad körtel, knölar (ensidig alt flera) och ömhet.
2.3 Du bestämmer dig även för att göra ett lymfkörtelstatus på Birgitta, beskriv hur du går tillväga. (kku 2p)
Beskrivning av ett systematiskt tillvägagångssätt. Palpera huvud, hals, axill, ljumskar.
2.4 Vad är viktigt att få med i journalen då du beskriver en förstorad lymfkörtel? (kku 2p)
Lokalisation, storlek, fritt förskjutbar/fast mot underlaget, ömmande/oöm, hård/mjuk konsistens
2.5 Vilken klinisk kemisk analys beställer du för att diagnostisera hypothyreos hos Birgitta? Ange endast en analys! (kk 1p)
Svar: P/S-TSH. (1 p)
2.6 Ange två kemiska analyser du kan beställa för att få vägledning om den bakomliggande orsaken till hypothyreos? (kk 1p)
S-TRAk (=TRAb) och S-anti-TPO (= TPOAk, TPOAb) (= antikroppar mot TSH-receptorn resp. tyreoperoxidas) (Även TG-antikroppar = TGAb =TGAk) är OK (0,5p/rätt, tot: 1p)

Q: 2.7 Du misstänker att Birgitta lider av en autoimmun sjukdom. Förklara begreppen Autoimmunitet och Autoimmun sjukdom. (kit 2p)
[...]
A: Autoimmunitet är när immunsystemet reagerat mot egna strukturer “self” med autoreaktiva antikroppar eller autoreaktiva T-lymfocyter. Tecken på autoimmunitet kan ses hos friska
Vid autoimmun sjukdom ger autoreaktiva antikroppar eller autoreaktiva T-lymfocyter upphov till påverkan eller vävnadsskada med funktionella konsekvenser för det angripna målorganet och därmed sjukdom.
1p för vardera korrekt definierat begrepp

2.8 Istället för hypothyreos skulle Birgittassymptom i form av trötthet kunna bero på anemi. Om du finner att en patient har anemi och icterus, vilken diagnos bedömer du då som mest sannolik? (kk 1p)
Hemolytisk anemi (1p)
2.9 Vilken plasmakomponent skulle du i första hand vilja få analyserad för att styrka den diagnosen? (kk 1p)
P-Haptoglobin eller P-Bilirubin (okonj.) (1p) (P-Bilirubin eller LD = 0,5p) (tot. 1p)
2.10 Har denna patient med icterus en bilirubinfärgad urin? (kk 1p)
Nej (okonj. blirubin ej vattenlösligt) (1p)
2.11 Om patienten inte har icterus utan istället finner du att patienten har ett förhöjt homocystein i plasma, vad misstänker du då kan ligga bakom patientens anemi? (kk 1p)
B12-brist eller folsyrabrist. (0,5p/rätt, tot: 1p)
2.12 Ange den kemiska analys som ur differentialdiagnostisk synvinkel är av mest värde i ett sådant fall. (kk 1p)
P/S-MMA (metylmalonat) (1p)

Q: 2.13 Om en patient med anemi visar sig ha ett patologiskt lågt Ery-MCV, vilket tillstånd ligger mest sannolikt bakom patientens anemi? (kk 1p)
[...]
2.14 Ange två plasmaproteiner som kan analyseras om du vill styrka din diagnos i ett sådant fall. (kk 1p)
[...]
2.15 Vilken effekt på antalet Ery-Reticulocyter i blod kan man se hos patienter med denna typ av anemi? (kk 1p)
[...]
A: Järnbrist (1p).; P-Transferrin och P-ferritin; (P-löslig transferrinreceptor (sTfR) tveksamt); (0,5p/rätt, tot: 1p); Ingen (Tot: 1p) (såvida inte pat. behandlas med järn).

Q: John, 22 år, inkommer till akuten då han plötsligt fått svårt att andas. Han spelade fotboll med sitt korpenlag då det högg till i höger sida av bröstkorgen och han beskriver en andningskorrelerad smärta och "svårt att få luft". John är frisk sedan tidigare, han feströker någon gång i veckan.
AT: Lätt vilodyspné med andningsfrekvens 22, ingen perifer cyanos.
Hjärta: Regelbunden rytm, inga bi- eller blåsljud
Lungor: Normal perkussionston. Nedsatta andningsljud på höger sida.
3.1 Vilken är den mest sannolika diagnosen i detta fall? (kku 1p)
[...]
3.2 När du perkuterade lungorna noterade du normal perkussionston. Vad kan man förvänta sig för alternativt fynd vid din misstänkta diagnos? (kku 1p)
[...]
A: (Spontan) pneumothorax; Hypersonor perkussionston

Q: 3.3 Nämn 4 andra sjukdomstillstånd där man kan ha andningskorrelerad bröstsmärta som symptom. (kku 2p)
[...]
A: Pleuropneumoni, pleurit, lungcancer med pleuraengagemang, lungemboli, perimyokardit, postinfarktsyndrom, post-thorakotomisyndrom, revbensfraktur, muskelsträckning.

Q: 3.4 Vilken röntgenundersökning är första hand lämplig för utredning av den mest sannolika diagnosen (efterfrågad i fråga 3.1)? (dr 1p) (Spontan pneumothorax)
[...]
A: Lungröntgen.

Q: Spontan pneumothorax, genomförd lungröntgen
3.5 Då svaret från radiologen dröjer bestämmer du dig för att själv titta på bilderna som finns tillgängliga i ditt system. Vilken del av bilden/anatomin granskar du extra noga och vilka fynd är förväntade vid den sannolika diagnosen? (dr 1p)
[...]
A: Pleura / Lungornas periferi / Apikalt / Lungvävnadens avgränsning mot thoraxväggen. Luftspalt mellan lungvävnaden och thoraxväggen.

Q: 3.6 Du tar ett EKG (EKG 1). Vad finner du ? (kf 2 p)
[...]
A: Normalt EKG (2 p), (om ej skrivit normalt EKG kan följande ge delpoäng upp till totalt 2p): sinusrytm (1 p), q-våg eller minimal r i III som inte är patologisk, kan bro på retledningshinder (0.5p), (ingen poäng om tolkat Q som patologisk), något bred P-våg, men uppfyller ej kriterium för vä förmaksförstoring (0.5p), normala T-vågor (0.5p).

Q: 3.7 När du ska lämna rummet märker du att John har ytterligare en fundering. Det visar sig att han haft oskyddat sex med flera partner. Han har de senaste dagarna också haft rikliga flytningar och är nu orolig över att han kan ha en sexuellt överförd sjukdom.
a) Vilka två STD är viktigast att utesluta? (km 2p)
[...]
b) Vilket/vilka prov ska du ta och vilka metoder kommer laboratoriet att använda? (km 3p)
A: Klamydia, gonorré

Q: Berit, 78 år, har sedan tidigare känd claudicatio intermittens. Hon är rökare, har diabetes mellitus typ 2 och hypertoni. Nu inkommer hon akut pga. plötsligt isättande vilosmärta från höger underben som är kallt.
4.1 Vilka artärer kan du palpera i benet förutom arteria dorsalis pedis och arteria tibialis posterior? (kku 1p)
[...]
4.2 Förutom smärta och kyla i extremiteten, vilka ytterligare fyra symptom finns vid perifer arteriell sjukdom? (kku 2p)
[...]
A: a. femoralis, a poplitea; (tre korrekta symptom = 1p) parestesi (avvikande känsel), paralys (nedsatt kraft), pulslöshet, pallor (blekhet).

Q: 4.3 När du har palperat benets artärer tar du fram en Doppler-utrustning och mäter tryck. Du finner överarmstryck: hö – 140 mmHg, vä – 130 mmHg. Ankeltryck: a tibialis post dx - 40 mmHg, a dorsalis pedis dx - 50 mmHg, a tibialis post sin – 190 mmHg, a dorsalis pedis sin – 140 mmHg. Beräkna Ankel/armindex för (kf 2p):
Höger ben: [...]
Vänster ben: [...]
A: 50/140 = 0,36 – 0,4 (1 p); 190/140 = 1,36 – 1,4 (1 p).

Q: 4.3 När du har palperat benets artärer tar du fram en Doppler-utrustning och mäter tryck. Du finner överarmstryck: hö – 140 mmHg, vä – 130 mmHg. Ankeltryck: a tibialis post dx - 40 mmHg, a dorsalis pedis dx - 50 mmHg, a tibialis post sin – 190 mmHg, a dorsalis pedis sin – 140 mmHg. Beräkna Ankel/armindex för (kf 2p):
Höger ben: 50/140 = 0,36 – 0,4 (1 p),
Vänster ben: 190/140 = 1,36 – 1,4 (1 p).
4.4 Du misstänker stela kärl. Varför ? (kf 1 p)
[...]
4.5 Vilken ytterligare tryckmätning kan då vara lämpligt att utföra ? (kf 1 p)
[...]
A: Diabetiker kan ha falskt förhöjda ankeltryck (1 p), eller Ankelindex VÄ > 1,3 (1 p).; Tåtryck (1 p)

Q: 4.6 Vad är definitionen för kritisk extremitetsischemi? (kf 2p):
[...]
A: Analgetikakrävande vilosmärta (0,5 p)och/eller ischemiska sår eller gangrän (0,5 p) samt ankeltryck <50 mmHg (0,5p) eller tåtryck <30 mmHg (0,5p).

Q: 4.7 Vilket organ kan skadas av jodkontrastmedel? (dr 1p)
[...]
4.8 Vilket kliniskt kemiskt labvärde från kan du använda för att bedöma risken att aktuell organskada uppstår? (dr 0.5p)
[...]
A: Njurarna; s-kreatinin

Q: Patient med diabetes, skada njurarna
Med stöd av aktuell anamnes misstänker du att patienten står på en läkemedelsbehandling. Du vet att den aktuella organskadan kan resultera i en ackumulation av läkemedlet - vilket i ovanliga fall kan resultera i dödlig laktacidos. Vilket är det aktuella läkemedlet? (dr 0.5p)
[...]
A: Metformin.

Q: 4.10 Det visar sig att patienten inte kommer ihåg namnet på sina mediciner. Du ser givetvis till att rekvirera patientens aktuella läkemedelslista och mycket riktigt ingår det aktuella läkemedlet (metformin, njurskada, diabetes).
I röntgenremissen anger du att läkemedlet förekommer och förbereder en åtgärd. Vilken åtgärd förbereder du? (dr 0.5p)
[...]
A: Utsättning av metformin under 48 timmar efter jodkontrastmedelstillförsel.

Q: 4.11 En individ med diabetes kan drabbas av mikrovaskulära komplikationer. Vilka organ kan drabbas av detta? (kku 2p)
[...]
A: Ögon (retionopati) och njurar (nefropati) (samt nerver, neuropati)

Q: 4.12 Ange de två kemiska analyser du i första hand ska beställa för att ”screena” om Berit har en rubbning i sina plasmalipider. (kk 1p)
[...]
A: P-Kolesterol och fP-Triglycerider (0,5p/rätt, Tot: 1p) (inte fP-LDL-Kolesterol, P-HDL-Kolesterol, PApolipoprotein-A1, P-Apolipoprotein B, P-Lipoprotein (a), Apo B/ApoA1-kvot).

Q: 4.13 Vid en vidare utredning av Berit har du beställt analys av P-Apolipoprotein-A1 och PApolipoprotein B. Vilka lipoproteiner i plasma återspeglas bäst av respektive apolipoprotein, särskilt om provet tagits vid fasta? (kk 1p)
[...]
A: P-Apolipoprotein-A1 återspeglar P-HDL
P-Apolipoprotein B återspeglar P-LDL (inklusive ev. VLDL-remnants) (0,5p/rätt, Tot: 1p)

Q: 4.14 Berit har diabetes och du vill kontrollera att hennes sjukdom har varit välbehandlad under den senaste tiden. Vilken kemisk analys beställer du? (kk 1p)
[...]
A: HbA1c (1p)

Q: HbA1c (1p)
4.15 Analyseras denna komponent vanligtvis i ett plasmaprov? (kk 1p)
[...]
A: Nej (finns i röda blodkropparna) (1p)

Q: 4.16 Berit har även hypertoni sedan länge. Vid nyupptäckt hypertoni hos en patient utreder man om det är en endokrin sjukdom som orsakar hypertonin. Nämn fyra hormoner, vars ökade produktion leder till hypertoni och som kan analyseras på det kemiska laboratoriet. (kk 2p)
[...]
A: Adrenalin, noradrenalin, renin, aldosteron och kortisol (0,5p/rätt, tot: 2p)

Q: 4.17 När Berit kommer på förnyat besök till dig ett halvt år senare har hon halkat och slagit benet mot ett trappsteg. Hon fick då ett djupt hack på underbenet ur vilket det tömmer sig pus (var). Trots omläggningar hos distriktssköterskan vill såret inte läka. Sedan 1 vecka ser såret sämre ut och du misstänker att det är infekterat.
a) Vilka är de 2 mest sannolika mikrobiologiska orsaken till hennes infektion? (km 2p)
[...]
b) Vilket provmaterial ska du ta och vilken metod kommer laboratoriet att använda för att bekräfta dina kliniska misstankar? (km 1p)

c) Vad är viktigt att tänka på inför provtagningen? (km 2p)
[...]
A: S. aureus, GAS; Tvätta med koksalt alternativ vatten och tvål. Ta prov från gränsen mellan frisk och sjuk vävnad

Q: Sune, 56 år, inkommer med ambulans till akuten pga. bröstsmärta. Han beskriver ett pågående intensivt tryck över hela bröstet och smärta som strålar upp på vänster sida hals och arm. Smärtan debuterade för ca tre timmar sedan och har sedan dess varit konstant. Sune är illamående och har kräkts en gång innan ankomst till akuten. I ambulansen har han fått iv morfin och syrgas.
AT: Blek, kallsvettig. GCS 15.
Puls: 85 slag/min
AF: 20 andetag/min
Hjärta: Regelbunden rytm, inga bi- eller blåsljud.
Lungor: Normala andningsljud bilateralt.
5.1 Du tar ett EKG (EKG 2) (kf). Vilken diagnos ställer du ? (kf 1p)
5.2 Beskriv de EKG-förändringar du ser (kf 2p)
5.1 Svar: [...]
5.2 Svar: [...]
A: infarkt (1 p); ST-höjning (0,5 p), Q-vågor (0,5 p), Anterior (0,5 p), SVES (0,5 p), VES (0,5 p)

Q: Ange den kemiska analys du i första hand vill beställa för att få stöd för din diagnos. (kk 1p) (Hjärtinfarkt)
Svar: [...]
A: Troponin T (ev. troponin I) (1p)

Q: Fem år senare jobbar du på vårdcentral. Du träffar nu Sune som söker på grund av trötthet och dyspné. Vid din undersökning fattar du misstanke om att Sune har utvecklat hjärtsvikt
5.4 Ange den kemiska analys du i första hand vill beställa för att få stöd för eller emot diagnosen hjärtsvikt? (kk 1p)
Svar: [...]
5.5 Vilka inkompensationstecken, förutom dyspné, kan man upptäcka hos en patient med hjärtsvikt? (kku 2p)
[...]
A: NT-proBNP eller BNP (inte ANP och NT-proANP) (1p); Pittingödem, halsvenstas, cyanos, förstorad lever

Q: 5.6 Sune berättar att han får mer jobbigt med andningen då han lägger sig plant, vad kallas detta? (kku 1p)
[...]
A: Ortopné

Q: 5.7 Vilka fynd är förväntade vid bedömning av en lungröntgen från en patient med grav hjärtsvikt? (dr 4p)
[...]
A: Hjärtförstoring. Vidgade lungkärl. Interstitiella infiltrat. (Alveolära infiltrat.). Ökad mängd pleuravätska.

Q: 5.8 Vid hjärtauskultation hör du ett systoliskt blåsljud, vilka är generellt de vanligaste orsakerna till detta? Nämn tre exempel. (kku 2p)
[...]
A: AS, MI, VSD, fysiologiskt, (endokardit, TI)

Q: 5.9 Hur avgör du om blåsljudet är systoliskt vid auskultation? (kku 2p)
[...]
5.10 Du vill få ytterligare klarhet i orsaken till blåsljudet och beställer en undersökning.
a)Vilken? (kf 1 p)
[...]
c)Om ejektionsfraktionen är reducerad, vänster kammare är hypertrof, och ett klaffel kan vara orsak till patientens dyspné, vilket klaffel är sannolikast? (kf 1p)
[...]
A: Systole och således blåsljudet varar mellan första och andra tonen. Man kan ta hjälp av radialispulsen som kommer mellan första och andra tonen, alternativt kan man ta hjälp av att det är kortare paus mellan första och andra tonen än tvärtom, då systole är kortare än diastole.; Endera av ekokardiografi/hjärtultraljud/TTE/(TEE) (1p); AS (1p)

Lily, 40 år, söker akut då hon har noterat blod i avföringen. Lily är sedan tidigare frisk och tar inga mediciner. Idag då hon skötte magen kom det färskt blod i toalettstolen och på toalettpappret då hon torkade sig. Lily blev mycket orolig och bestämde sig för att åka till akutmottagningen. Hon har ingen viknedgång i anamnesen och har mått som vanligt fram tills idag.
AT: Gott och opåverkat i vila.
Puls: 75 slag/min
Blodtryck: 130/70
Buk: Palperas mjuk och oöm, inga palpabla resistenser.
PR: Slät tarmslemhinna, rött blod på handsken.
6.1 Hur benämns färskt rött blod i avföringen? (kku 1p)
hematochezi
6.2 Nämn fyra differentialdiagnoser hos en patient som har färskt blod i avföringen. (kku 2p)
Neoplasier (ex tumör, polyp), gastroenterit, hemorrojd, analfissur, IBD, angiodysplasi, massiv akut övre GI-blödning
6.3 Om Lily hade varit hemodynamiskt påverkad med tecken till massiv GI-blödning, vilken endoskopisk undersökning hade varit aktuell att genomföra akut som första undersökning? (kku 1p)
Gastroskopi. (Rektoskopi och v-sond).
6.4 Vid endoskopiska undersökningar händer det att man finner tumörmisstänkta förändringar i anslutning till blödningskällan. Vilken radiologisk undersökning är i första hand aktuell för utredning av misstänkt gastrointestinal tumör (dr 1p)?
Datortomografi
6.5 Vilken undersökningsmodalitet är särskilt bra för avbildning av mjukdelar och därmed lämpad för att i detalj avbilda tumörers spridning till lokalt omgivande vävnad (dr 1p)?
Magnetresonanstomografi.

Q: 6.6 Lily har så lågt Hb att du överväger att ge henne en blodtransfusion. Redogör för de 2 huvudsakliga blodgrupperna? (kit 1p)
ABO och RhD. ABO har A, B, AB eller O= H (förstadium till A och B),antigener på sina erytrocyter och A har anti-B, B har anti-A, blodgrupp AB saknar antikroppar och O har antiA och anti-B i plasma. RhD+ har D-faktorn, RhD- saknar D och övriga viktigaste allelerna är Cc och Ee. Rh är vårt mest immunogena system, därför ges RhD- alltid till RhD-, annars bildar 9/10 anti-D.
6.7 Vilken blodgrupp kan användas som universalgivare? (kit 1p)
[...]
6.8 Du beställer F-Calprotectin. Om F-Calprotectin är klart förhöjt, vad talar det för? (kk 1p)
[...]
A: 0 neg (O Rh-); Inflammatorisk aktivitet i tarmen eller IBD (1p). (UC eller CD ger 0,5p)

Q: Lisen, 72 år, inkommer akut med ambulans en lördagskväll på grund av plötslig vänstersidig slapphet och medvetandesänkning. Medföljande sambon berättar att han hörde hur Lisen föll ner på golvet då hon stod och borstade tänderna inne i badrummet, när han rusade dit kunde hon inte ta sig upp själv. Hon verkade även trött och talade sluddrigt varför sambon genast ringde 112. Lisen har inget sår eller annan synlig skada på huvudet. Sambon berättar vidare att Lisen de senaste dagarna har klagat på att hjärtat har slagit oregelbundet och snabbt. I övrigt är Lisen frisk och hon ”tar bara någon medicin för blodtrycket”. Vid hjärtauskultation hörs oregelbunden rytm, inga bi- eller blåsljud.
7.1 Vad visar EKG (EKG 3)? (kf 2 p)
[...]
A: Förmaksflimmer (eller flimmerfladder) (2p), (om istället svarat förmaksfladder ger det 1p), ST-T förändring som vä kammarischemi el vä kammarbelastning (el digitalis) (0,5 p för någon av dessa), något stora QRS amplituder (S i V1 + R i V5 =2,8 mV) (0,5 p)

Lisen, 72 år, inkommer akut med ambulans en lördagskväll på grund av plötslig vänstersidig slapphet och medvetandesänkning. Medföljande sambon berättar att han hörde hur Lisen föll ner på golvet då hon stod och borstade tänderna inne i badrummet, när han rusade dit kunde hon inte ta sig upp själv. Hon verkade även trött och talade sluddrigt varför sambon genast ringde 112. Lisen har inget sår eller annan synlig skada på huvudet. Sambon berättar vidare att Lisen de senaste dagarna har klagat på att hjärtat har slagit oregelbundet och snabbt. I övrigt är Lisen frisk och hon ”tar bara någon medicin för blodtrycket”. Vid hjärtauskultation hörs oregelbunden rytm, inga bi- eller blåsljud.
7.1 Vad visar EKG (EKG 3)? (kf 2 p)
Förmaksflimmer.
7.2 Vilken är den mest sannolika akuta diagnosen hos Lisen, med tanke på medvetandesänkning och vänstersidig slapphet, och vad är den mest sannolika orsaken med tanke på tidigare anamnes? (kku 2p)
Ischemisk stroke pga. embolus från hjärtat pga. förmaksflimmer
7.3 Vilken typ av avbildande undersökning är förstahandsval i den akuta utredningen av den mest sannolika diagnosen (dr 1p)?
Datortomografi av hjärnan.
7.4 Vilka är dina två huvudsakliga frågeställningar på remissen? (dr 1p)
Intrakraniell blödning och infarkt? (0,5+0,5p)
7.5 Vilken av dessa frågeställningar kan uteslutas med den aktuella undersökningen? (dr 0.5p)
Intrakraniell blödning.
7.6 Även om du kanske känner dig relativt säker på orsaken till patientens sjukdomsbild kanske du beställer 2 undersökningar från klinfys. Vilka och varför? (kf 4p)

Carotisduplex /carotisultraljud (1p) för att utesluta stenos (1p)
TEE (1p) för att utesluta kardiell embolikälla/tromb i vä förmaksöra (ssk inför ev. regularisering) (1p).

Q: 7.7 Vad kallas pares: (kku 2p)
a) i ena kroppshalvan? [...]
b) i båda benen? [...]
c) i armar och ben bilateralt? [...]
0,5p per rätt svar, 2p om alla rätt.
A: Hemipares; Parapares; Tetrapares

7.8 Lisen har även en facialispares. Hur kan man kliniskt skilja mellan en central och perifer facialispares? (kku 1p)
Vid perifer facialispares är muskulaturen paretisk i hela ansiktet inklusive pannan och ögonlocket medan vid central facialispares är pannrynkningen intakt.
7.9 Du utreder patienten genom att bland annat få analyserad den genetiska markören Koagulationsfaktor V genotyp (1691 G-A). Vilken sjukdom/defekt misstänker du och vad disponerar den för? (kk 1p)
APC-resistens och tromboembolism. (0,5p/rätt, tot: 1p)
7.10 Om du beställer P/S-TSH på den här patienten, vilken sjukdom misstänker du? (kk 1p)
Hyperthyreos (1p) (pga. förmaksflimmer).
7.11 Om du beställer en spinalabsorbanskurva på likvor från en patient, vilken diagnos på patienten misstänker du primärt? (kk 1p)
Subarachnoidalblödning (1p); enbart blödning (0,5p).
7.12 Det framkommer att Lisen är en inbiten svampplockare och har de senaste månaderna varit ute mycket i skogen på den skärgårdsö där makarna har sommarställe. Du kan trots allt inte utesluta en virusorsakad virusencephalit.
a)Vilka är de i Sverige två vanligaste orsakerna till virusencephalit? (km 2p)
TBE och herpes simplex
b)Vilket provmaterial ska du ta för respektive av dessa två virus och vilken metod kommer laboratoriet att använda för att bekräfta dina kliniska misstankar? (km 2 p)