Title: T6 / Tentor inför DX3 / Tentasamling Klinisk kemi MCQ / DSM 2 - Moment 2 - Tenta Essä - 171212

Q: Fall 1
Du arbetar som underläkare på en vårdcentral. På din mottagning träffar du en 64-årig man, som arbetar som taxichaufför. Han söker nu dig på grund av: dimsyn, ökad törst, ökade urinmängder samt sveda vid miktion sedan en vecka tillbaka. Han är tidigare frisk men överviktig och rökare (48 paketår). Du misstänker att patienten har drabbats av diabetes.
1:1 Förklara vad 48 paketår innebär (KKU 1p)
Svar: [...]
A: Total cigarettkonsumtion omvandlat till paket/dag multiplicerat med år

Q: 1:2 Vid typ 2 diabetes är det viktigt att ta reda på om det föreligger andra riskfaktorer för kardiovaskulär sjukdom. Nämn två andra riskfaktorer (förutom typ 2 diabetes, övervikt och rökning) till kardiovaskulär sjukdom som du vill undersöka eller fråga om (KKU 2p)
Svar: [...]
A: Hypertoni, Hereditet, Hyperlipidemi, (Även rätt för associerade kärlsjukdomar som perifer kärlsjukdom/låg ABI, TIA, ischemisk stroke,carotisplaque, kronisk njursvikt)

Q: 1:3 Vid fortsatt anamnestagning framkommer att patienten får vadsmärtor efter ca 100 meter som snabbt klingar av om han stannar och vilar. Vilken diagnos misstänker du? (KKU 1p)
Svar: [...]
1:4 Vilken kompletterande klinisk statusundersökning vill du nu göra? (KKU 1p)
Svar: [...]
A: Claudicatio intermittens; Pulspalpation av nedre extremiteter (Även rätt för ABI)

Q: 1:5 Några månader senare tjänstgör du en natt på ortens akutmottagning. Där möter du åter samma patient som nu inkommer med ambulans på grund av illamående och bröstsmärta. Han är blek och kallsvettig. Blodtrycket är 100/70mmHg, puls 95, saturation 92% på luft, andningsfrekvens 28/min och han är afebril. Föreslå två möjliga differentialdiagnoser (KKU 2p)
Svar: [...]
A: Hjärtinfarkt, Aortadissektion, Lungemboli, Pankreatit, Hjärttamponad, Perikardit, Pneumothorax (ventil)

Q: 1:5 Några månader senare tjänstgör du en natt på ortens akutmottagning. Där möter du åter samma patient som nu inkommer med ambulans på grund av illamående och bröstsmärta. Han är blek och kallsvettig. Blodtrycket är 100/70mmHg, puls 95, saturation 92% på luft, andningsfrekvens 28/min och han är afebril. Föreslå två möjliga differentialdiagnoser (KKU 2p)
Svar: [...]
1:6 Du vill skicka patienten till röntgen för att komma vidare i diagnostiken. Vilken undersökning väljer du? (DR 1p)
Svar: [...]
A: Hjärtinfarkt, Aortadissektion, Lungemboli, Pankreatit, Hjärttamponad, Perikardit, Pneumothorax (ventil); DT thorax (alt DT aorta)

Q: 1:7 När du penetrerar anamnesen framkommer att patienten de senaste fyra månaderna haft likartade smärtor i bröstet i samband med fysisk ansträngning. Den senaste veckan har symtomen kommit även då han suttit i soffan och tittat på TV. Vad kallas det tillstånd som han drabbades av med debut för fyra månader sedan? (KKU 1p)
Svar: [...]
1:8 Vad kallas det tillstånd som det senaste veckan utvecklats till? (KKU1p)
Svar: [...]
A: Angina pectoris eller motsvarande; Instabil angina

Q: 1:9 Du tar ett EKG på patienten (bilaga EKG 64-årig man med diabetes), tolka detta (KF 2p)
Svar: [...]
A: Sinusrytm 55 slag/min. Vänstersidigt skänkelblock. Patologiskt EKG.

Q: 1:10 Nämn 3 EKG diagnoser där man ej vidare kan bedöma ischemi med hjälp av EKG (KF 3p)
Svar: [...]
A: Vänstersidigt skänkelblock, Preexitation, Ventrikulärrytm. Kammarpacing kan också vara rätt

Q: 1:11 Du misstänker diabetes och ber patienten att vid nästa besök ta med sig morgonurin. Vilken kliniskt kemisk urinanalys vill du beställa? Motivera varför denna analys är viktig (KK 1p).
Svar: [...]
A: Albumin/Kreatinin index för att kontrollera mikroalbuminuri/ev utveckling av begynnande njursjukdom. Natturin och/eller dygnsutsöndring av albumin godkänns också.

Q: 1:12 Samtidigt beställer du en kliniskt kemisk analys som visar medelglukoshalten i blodet de senaste veckorna. Vilken? (KK 1p)
Svar: [...]
A: HbA1c

Q: 1:13 Nämn ett tillstånd som kan göra att ovanstående analys (HBA1C) inte korrekt återspeglar medelglukosnivån de senaste 6-8 veckorna (KK 1p).
Svar: [...]
A: Ökad erytrocytomsättning, ex. hemolytisk anemi. Vissa hemoglobinvarianter

Q: 1:14 Du vill även utreda om patienten har ytterligare riskfaktorer för kardiovaskulär sjukdom och beställer fler kliniskt kemiska analyser särskilt med tanke på att patienten är överviktig. Nämn 4 analyser som ingår i detta analyspaket (KK 1p).
Svar: [...]
A: Kolesterol, Triglycerider, HDL respektive LDL eller ApoA1 resp. ApoB, resp. HDL/LDL kvot eller ApoB/Apo kvot

Q: 1:15 Patienten är inlagd pga ovanstående problem. Efter fyra dagar på avdelningen får han besvär med täta trängningar och sveda med urinkastning. Du misstänker vårdrelaterad urinvägsinfektion. Skriv fyra Gram-negativa bakterier som ofta orsakar vårdrelaterade UVI (KM 2p)
Svar: [...]
A: E. coli, K. Pneumoniae, Enterobacter spp., P. Mirabilis osv.

Q: 1:16 Skriv två orsaker till varför vårdrelaterade UVI är farligare än samhällsförvärvad UVI (KM 2p)
Svar: [...]
A: Resistenta bakterier är vanligare i sjukhusmiljö, Patienter kan vara allvarliga sjuka pga underliggande sjukdom, immunsuppression eller post-operativt.

Q: 1:17 Ni har skrivit en detaljerad remiss när ni skickade provet till labbet. Hur lång tid tar det för er att få svar om identifiering och resistensbestämning efter att provet kommer till labbet? (KM 1p)
Svar: [...]
A: 24 h

Q: Fall 2
En 78 år kvinna söker dig, där du arbetar på en vårdcentral som läkare, som berättar att hon varit trött de senaste veckorna, och blir lätt andfådd vid ansträngning. Hon är blek, men normalbyggd och är opåverkad i vila. Du lyssnar på hjärta och lungor. Lungorna låter bra, men då du auskulterar hjärtat hör du ett svagt systoliskt blåsljud med PM I2 dx.
2:1 Vilket vanligt klaffel skulle kunna ge upphov till ett sådant blåsljud? (KKU 1p)
Svar: [...]
A: Aortastenos

Q: 2:2 Kvinnan berättar att hon haft förändrade avföringsvanor senaste månaden, med omväxlande hård och lös avföring, och också intermittent buksmärta. Du bestämmer dig för att utföra ett bukstatus. Utöver inspektion, auskultation, perkussion och palpation av buken, måste alltid (i ett fall som ovan) ytterligare en klinisk undersökning utföras som led i ett bukstatus, vilken? (KKU 1p)
Svar: [...]
A: Per rektum undersökning

Q: 2:3 Med tanke på de förändrade avföringsvanorna och dessutom järnbristanemi finns det en diagnos du måste utesluta, vilken? (KKU 1p)
Svar: [...]
A: Koloncancer

Q: 2:3 Med tanke på de förändrade avföringsvanorna och dessutom järnbristanemi finns det en diagnos du måste utesluta, vilken? (KKU 1p)
Svar: [...]
2:4 Vilken undersökning (ej radiologisk) remitterar du Britta till för att utreda detta? (KKU 1p)
Svar: [...]
A: Koloncancer; Koloskopi

Q: 2:5 Undersökningen du beställde visar en starkt malignitetssuspekt förändring i rektum. Du vill göra en magnetresonanstomografi-undersökning av rektum. Nämn tre organ (förutom rektum) som är lämpliga att undersöka med magnetresonanstomografi (DR 2 p).
Svar: [...]
A: Hjärna/nervsystemet, leder, lever, hjärta/kärl

Q: 2:6 Nämn en kontraindikation för magnetresonanstomografi (DR 1p)
Svar: [...]
A: Icke MR-kompatibel pacemaker, klaustrofobi, andra metallimplantat

2:7 Denna patient har järnbristanemi sekundär till annan sjukdom.
Fyll i nedan tabell gällande förväntad analysresultat: med sänkt/normalt/ökat (KK 6p)
Svar:

Fall 3
Du arbetar som AT-läkare på en akutmottagning. Där träffar du en kvinna som är 67 år och som lite mot sin vilja söker tillsammans med sina vuxna barn, som är oroliga för hennes alkoholkonsumtion. Det är inte helt lätt att fånga en bra alkoholanamnes men upp till 1-2 flaskor vitt vin och någon öl blir det varje dag, vilket pågått i många år. Barnen har noterat att deras mamma blivit rund om magen, och att hon nu måste ha mjukisbyxor då inga andra byxor längre går att knäppa. Du blir orolig över att kvinnan utvecklat leversvikt på grund av alkoholöverkonsumtion. Ett tecken på detta skulle kunna vara ett ökande bukomfång, som kan bero på vätska i buken.
3:1 Vad kallas detta statusfynd? (KKU 1p)
Svar: Ascites
3:2 Vilka statusmoment utför du för att försöka verifiera din misstanke. Beskriv kortfattat hur du gör! (KKU 2p)
Svar: Vågskvalp och/eller perkussion med flankdämpning vänd på bägge sidor
3:3 Du är osäker på fynden från din statusundersökning och vill bekräfta misstanken bilddiagnostiskt samt bedöma levern. Vilken metod väljer du i första hand? (DR 1p)
Svar: Ultraljud av buken alternativt DT buk
3:4 Nämn två för- respektive nackdelar med metoden du föreslagit (DR 2p).
Svar: Ultraljud (+ingen joniserande strålning - tidskrävande/användarberoende, risk för svårigheter pga. habitus); DT buk (- joniserande strålning + ej användarberoende, ger mer information)

Q: 3:5 Du noterar också att kvinnans underben är rejält svullna. Då du trycker, med ett finger, på svullnaden kvarstår en grop. Vad kallas detta statusfynd? (KKU 1p)
Svar: [...]
A: Pittingödem

Q: 3:6 Nu är vänsterbenet mer svullet än höger vilket du bedömer som onormalt med hjälp av poängbaserat diagnostik stöd. På ditt sjukhus diagnostiseras orsaken till svullna ben ffa. på Fysiologkliniken. Vilken undersökning beställer du och vad frågar du efter? (KF 2p)
Svar: [...]
A: Venduplex vänster ben (1p) (ultraljud av benets vener kan också vara rätt) med frågeställningen DVT(1p).

Q: 3:7 Några månader senare kommer kvinnan tillbaka på akutmottagningen då han plötsligt börjat kräkas färskt blod. Vilken komplikation till leversvikt har hon drabbats av? (KKU 1p)
Svar: [...]
A: Varicerblödning

Q: 3:8 Kvinnan blöder kraftigt och du behöver blodtransfusion. Vilka två prover måste du ta inför en blodtransfusion? (KIT 2p)
Svar: [...]
3:9 Hennes tillstånd försämras kraftigt och du hinner inte vänta på svaret på dessa två laboratorieundersökningar utan måste transfundera genast. Vilken blodgrupp har "akutblod" när man väljer: (KIT 1p)
a) erytrocyter (blod)
b) plasma
Svar: [...]
A: Blodgruppering. BAS-test (förenlighetsprövning godkännes också, likaså resonemang kring BKS/MG); a) O RhD- (O-); b) AB RhD- (AB-) eller bara AB

3:10 Nämn enligt nedanstående de kliniskt-kemiska rutinanalyser som är viktig att beställa vid misstanke om leversjukdom
a) en funktionsmarkör och förväntat utfall vid sann diagnos. Motivera (KK 1p).
Svar: P-PK (INR), förlängd, sekundärt till dålig leverfunktion där de vitamin–K-avhängiga koagulationsfaktorerna inte kan produceras i tillräcklig mängd och bristfällig karboxylering
P-Albumin sänkt p.g.a. dålig leverfunktion
b) en skademarkör specifik för levern. Beskriv också var i levern den kommer ifrån (KK 1p).
Svar: P-ALAT från hepatocyter
c) när denna patient kommer tillbaka till akutmottagningen noterar du att patienten har gula ögonvitor. Vilken enkel enskild blodanalys överväger du att beställa? (KK 1p)
Svar: P-Bilirubin
d) Du vill få en bättre uppfattning om patientens alkoholkonsumtion de senaste månaderna. Vilken laboratorieanalys beställer du? Förväntat utfall vid långvarig överkonsumtion av alkohol? Förklara vad analysen mäter och vad det innebär (KK 2p)
Svar: CDT ökat Förklaring: långvarig alkoholöverkonsumtion ger störd glykosulering av transferrin vilket resulterar i ökad mängd isoformer med få kolhydratkedjor
alt. PEth ökat. Förklaring: alkoholöverkonsumtion senaste 2 v. - är en fosfolipid som inte förekommer i kroppen normalt utan bara bildas i närvaro av etanol. Specificitet 100 %

Q: Fall 4
En 62 årig kvinna söker dig på vårdcentralen för andningsbesvär. Hon har varit rökare från 15 till 50 års ålder men slutade röka för 10 år sedan. Hon har nu återkommande besvär med slemhosta framförallt vintertid sedan flera år och beskriver det som att han är infektionskänslig och får långa förkylningar. Orsaken till dagens besök är att hon tycker sig ha allt sämre kondition. Hon har normal saturation och andningsfrekvensen är 14/min. Hon har ingen feber.
4:1 Vilken diagnos är mest sannolik? (KKU 1p)
Svar: [...]
4:2 Vilka kliniska statusfynd vid lungstatus skulle kunna stärka din diagnos, nämn 3? (KKU 3P)
Svar: [...]
A: Kronisk obstruktiv lungsjukdom (KOL) (Kronisk bronkit ges också rätt); Sänkta lunggränser, rhonki, nedsatt andningsljud, hypersonor perkussionston, förlängt expirium

Q: 4:3 Vilken kurva förväntar du dig vid patientens dynamiska spirometri? (KOL)
[...]
A: B

Q: 4:4 Vilka av dessa volymer/mått kan man inte mäta vid dynamisk spirometri: FEV1, RV, FEV%, TLC, FVC (KF 2p)
Svar: [...]
A: RV, TLC (2 rätt=2p; 1 rätt+1 fel=1 p; 2 rätt +1 fel=1p; 2 rätt+2 fel =0p)

Q: 4:5 Du skickar patienten för lungröntgen. Nämn ett fynd som du kan förvänta dig att se vid KOL? (DR 1p)
Svar: [...]
4:6 Om du istället misstänker lungemboli som genes till patientens
besvär, vilka två undersökningar kan du beställa från röntgen? (DR 2p)
Svar: [...]
A: Utplanade diafragmavalv. Glest parenkym/ökad lufthalt.; DT thorax med kontrast (1p). Scint (1p)

Q: 4:7
a) Vid misstanke om lungemboli och bilddiagnostik behövs intravenöst kontrastmedel? (Ja/Nej)
b) Varför?
Svar: [...]
A: Ja (1p) För att se kärlen (1p)

Q: 4:8 Vilka uppgifter behövs i remissen för en undersökning med jodkontrastmedel intravenöst. Ange 4 informationsuppgifter (DR 2p)
Svar: [...]
A: S-krea, längd, vikt, diabetes, metformin, njursvikt, allergi mot jodkontrast. (0,5 för vardera svar)

Q: 4:9 Med avseende på patientens kliniska bild med dyspné:
a) Vilken kliniskt kemisk analys är viktig för prognos om eventuell hjärtkomplikation?
Svar: [...]
b) Denna analys har ett högt negativt prediktivt värde. Vad menas med det generellt vid analystolkningen?
Svar: [...]
A: NT-proBNP; Vid låg klinisk misstanke kan sjukdom uteslutas

Q: 4:10 Då kvinnan vidare berättar att hon av och till känner av något som liknar ledvärk beställer du P-Proteinfraktioner med frågeställning inflammatoriskt svar. Om svaret skulle visa på ett tydligt inflammatoriskt svar vilka proteiner förväntas vara?
a) Sänkta - nämn två
Svar: [...]
b) Ökade – nämn fyra
Svar: [...]
c) Vilket enskilt akutfasprotein är oftast orsaken till en sänkastegring vid kraftigt inflammationssvar?
Svar: [...]
A: albumin och transferrin; haptoglobin, oroso, C3, fibrinogen mfl; P- Fibrinogen

Q: Efter 6 månader träffar du patienten på akuten där du jobbar. Hon kommer med ambulans till sjukhuset. Hon berättar att hon har varit sjuk i tre dagar. Det började som akut allmän sjukdomskänsla. Hon har fått feber som under ett dygn stiger till 39,0 C. Efter ytterligare två dygn fortsatt hög feber, uttalad trötthet och tilltagande produktiv hosta. Smärta i vänster flank vid djupandning och hosta. Status: Påverkat allmäntillstånd. Orkar inte resa sig från britsen. Lätt förvirrad. Temp 39,8C, andningsfrekvens 35 – 40/min. BT 115/75. Lungor: dämpning basalt vänster sida, krepiterande biljud basalt vänster.
4:11 Vilken diagnos misstänker du? (KM 1p)
Svar: [...]
4:12 Vilken bakterie orsakar vanligen denna sjukdom (KM 1p)
Svar: [...]
4:13 Skriv tre prover som du bör ta för korrekt mikrobiologisk diagnostik och vilka analyser görs på laboratoriet? (KM 3p)
Svar: [...]
A: Samhällsförvärvad pneumoni. Bara ”pneumoni” 0,5p; S. pneumoniae; Sputum – allmän odling, Blod – allmän odling, Urin – Pneumokock-ag test

Q: Fall 5
Då du är nattjour ljuder plötsligt larmsökaren och du rusar till akutrummet. Där möter du en kvinna i 25 årsåldern som ligger på en ambulansbår och som inte ger någon tydlig anamnes. Ambulanspersonalen berättar att flickvännen hittat patienten på badrumsgolvet. Kvällen innan hade hon insjuknat med hög feber. Hon är frisk sedan tidigare förutom återkommande urinvägsinfektioner.
I status finner du:
AT: Temp 39,7, andningsfrekvens 28/min, Sat 96 %, Puls 125/min. Ingen ikterus. Perifert varm. Ej nackstyv. Inga petekier. GCS 3+4+5
Hjärta: Inga bi- eller blåsljud.
Lungor: Rena andningsljud i liggande
Blodtryck: 80/60 mmHg
Buk: Mjuk och oöm, dunköm över höger njurloge.
5:1 Då kvinnan är medvetandesänkt har du bedömt graden av medvetandepåverkan med hjälp av GCS. Vilka tre parametrar bedömde du? (KKU 3p)
Svar: [...]
5:2 Vad är din preliminärdiagnos (KKU 1p)?
Svar: [...]
A: Ögonöppning, Verbalt svar, Motoriskt svar; Sepsis (Urosepsis)

Q: 5:3 Du funderar nu på andra orsaker till patientens tillstånd och minns en minnesramsa från DSM-2 termin 4, MIDAS-HUSK. Utöver din preliminära diagnos, vilka andra möjliga differentialdiagnoser från denna ramsa kan passa in, ge två exempel (KKU 2p).
Svar:[...]
A: Meningit/Ketoacidos/Subarachnoidalblödning/Intoxikation/herpesencefalit

5:4 Du vill rapportera patienten till IVA då hon trots initial behandling på akutrummet inte förbättras, skriv en kortfattad rapport enligt SBAR, där rekommendationen är att patienten skall tas till IVA för fortsatt behandling (KKU 4p)
S: Svar: Sepsis på akutrummet 
B: Svar: Ung kvinna, upprepade UVIer i övrigt frisk 
A: Svar: inkommer högfebril, hypoton, tackykard med sänkt medvetandegrad (ok med svår sepsis) med dunkömhet över höger njurloge. Inte blivit bättre av initial behandling 
R: Svar: inläggning på IVA för fortsatt behandling

Q: 5:5 Vilka två prover tar du för den mikrobiologiska diagnostiken (skriv också antal prover) och vilken metod använder laboratoriet? (KM 1 p)
Sepsis (Urosepsis)
Svar: [...]
5:6 Hur många dagar tar det för att få ett negativt svar (ingen växt) från laboratoriet för respektive prov? (KM 1p)
Svar: [...]
A: Blod (4 flaskor eller x2) och Urin; Blododling: 5 dagar, Urin: 1 dag

Q: 5:7 H:et i MIDAS HUSK syftar på en allvarlig, behandlingsbar virussjukdom som kan ge dessa symptom. Vilken? Vilket prov är viktigast för diagnostiken av denna sjukdom? Vilken analys bör beställas? (KM 3p)
Svar: [...]
A: Herpes encefalit, CSF, PCR

5:8 Ange förstahandsvalet av enskild kliniskt kemisk analys vid följande misstänkta skador/funktionspåverkan på njuren. Ange en analys på respektive funktions/skademarkör (KK a-d 2p)
a) glomerulär funktion:
Svar: e-GFR Cystatin C/e-GFR Kreatinin
b) Viktigaste glomerulär skademarkör
Svar: U-Albumin, Albumin/Krea index (mikroalb) ev. urinelfores
c) tubulär funktion
Svar: U- Osmolalitet
d) Viktigaste tubulär skademarkör
Svar: U-Protein HC, U-protein HC/Kreatininkvot

Q: 5:9 DIC kan vara en mycket allvarlig komplikation av sepsis. Vilka fyra koagulationsparameter ska du beställa akut och vilka ändringar förväntar du dig (ökning, minskning, oförändrat)? (KK 3p)
Svar:
[...]
A: PT-INR ökning.
Fibrinogen – sänkning
Trombocyter – sänkning
D-dimer – ökning.

Q: 5:10 Vad är viktigt att tänka på när det gäller Lab- förlopp av DIC – förklara (KK 1p):
Svar: [...]
A: Kinetik. T.ex. normal fibrinogennivå utesluter inte konsumtion av fibrinogen. Därför bör dessa parametrar analyseras var 8-12:e timme men minst dagligen vid misstänkte om DIC

Q: 5:11 Det har även tagits ett EKG på patienten, tolka detta. Bilaga EKG 25 årig IVA patient. (KF 2p)
Svar: [...]
A: Sinusrytm (alt. sinustakykardi) 120 slag/min. Normala QRS-komplex och ST-T sträckor.

Q: 5:12 När du skriver ekoremiss på patienten frågar du efter: EF, vitier, annat? Vad betyder förkortningen EF? (KF 1p)
Svar: [...]
A: Ejektionsfraktion

Q: 5:13 Beskriv med ord eller formel hur man räknar ut EF (KF 2p)
Svar: [...]
A: EF= slagvolymen/diastoliska volymen eller EF=( EDV-ESV)/EDV eller EF= andelen av den diastoliska volymen blod som pumpas ut vid varje hjärtslag

Q: 5:14 Vad är normal EF (hos en hjärtfrisk person)?( KF 1p)
Ringa det som stämmer bäst:
15-25%
25–35 %
55–65 %
75–85 %
[...]
A: Svar: 55-65%

Q: Fall 6
Du träffar en man som är 50 år och arbetar som professor i statsvetenskap. Han kommer till dig på akutmottagningen på grund av dyspné. Han är tidigare frisk enligt egen utsago men berättar att han för tio år sedan utreddes via företagshälsovården på grund av lätt stegrat blodtryck. Han fick någon blodtryckstablett, men slutade ta denna då förpackningen var slut. Nu berättar han att han vaknat i natt med kraftig andnöd. Senaste månaderna har han märkt att orken inte varit som vanligt, och han har också gått upp några kilo i vikt. Han har behövt sova med extra kuddar senaste månaden för att underlätta andningen.
6:1 Du misstänker i första hand dekompenserad hjärtsvikt. Nämn två statusfynd som skulle kunna stärka din misstanke (KKU 2p)
Svar: [...]
A: Rassel/dämpning basalt vid lungauskulation, dekliva ödem, lateralförskjuten iktus, halsvenstas, hepatomegali, tredje ton. Rhonki (om man preciserat att det är pga astma cardiale)

Q: 6:2 Vilka är de två vanligaste orsakerna till hjärtsvikt? (KKU 2p)
Svar: [...]
A: Ischemisk hjärtsjukdom och hypertoni

Q: 6:3 Två månader senare träffar du åter, samme man, på akutmottagningen då han kommit in med ambulans efter att ha fallit ihop på en livsmedelsaffär. Han är vaken och svarar fåordigt på tilltal och ter sig orolig, men är orienterad till plats, person och tid. Han lyfter på uppmaning höger arm och höger ben, men ej vänster arm eller ben. När du går runt britsen för att undersöka Ivans vänstersida slutar han svara på dina frågor.
Vilken diagnos misstänker du i första hand? (KKU 1p)
Svar: [...]
6:4 Med vilken bilddiagnostisk metod vill du undersöka detta i akutskedet? (DR 1p)
Svar: [...]
A: Stroke; Dt hjärna (1p)

Q: 6:5 Vilken är indikationen för att beställa spinal-absorbans och vilket fynd letar man efter (KK 1p)
Svar: [...]
6:6 Det förefaller som om Ivan har nedsatt uppmärksamhet åt vänster, vad kallas detta tillstånd? (KKU 1p)
Svar: [...]
A: Misstänkt subarachnoidalblödning (med neg DT), Förekomst av bilirubin 1p 2 rätt 0,5 p 1 rätt; Neglect

Q: 6:7 Du noterar att patientens vänstra mungipa hänger. Vilken kranialnerv är sannolikt påverkad? (KKU 1p)
Svar: [...]
A: n. facialis

Q: 6:8 Hur kan man skilja på en perifer och central skada på denna nerv med en enkel undersökning och vilket undersökningsfynd tyder på respektive skada? (KKU 2p)
Svar: [...]
A: Be patienten rynka pannan, central skada kan rynka pannan, perifer skada kan ej rynka pannan.

Q: 6:9 Du märker att patienten har ett synfältsbortfall, ringa in det mest sannolika synfältsbortfallet Ivan drabbats av högersidig neglekt (KKU 1p)
Svar: [...]
A: Nedersta alternativet (Homonym hemianopsi)

Q: 6:10 Du beställer ett EKG som du som vanligt får tolka själv. Bilaga EKG 50 årig professor (KF 2p).
Svar: [...]
A: Förmaksflimmer med kammarfrekvens ca 130 m/s. QRS-komplex inom normalvariationen, ordinära ST-T sträckor. Patologiskt EKG

Q: 6:11 I svaret från carotisdupex som du beställt framgår att patienten har en tät stenos i carotis externa på högersida. Är detta en embolikälla till patientens stroke? Förklara? (KF 2p)
Svar: [...]
A: Nej (1p), carotis externa försörjer inte hjärnan utan ansiktets muskulatur (1p)

Q: 6:12 Vilka kardiella embolikällor kan man upptäcka med transthorakal ekokardiografi/hjärteko (KF 2p)
Svar: [...]
A: Vänsterkammar tromb/ASD-PFO/ Tumör/ Vegetation (aneurysm eller uttalat nedsatt vänsterkammarfunktion kan också vara rätt) (1p per rätt svar)

Q: Fall 7
Du träffar en 22 årig man på vårdcentralen. Patienten arbetar som programmerare på ett stort IT-företag. Senaste veckorna har han varit mycket trött och haft svårt att koncentrera sig på sitt arbete, då han har molande värk från ländrygg och bäcken. Han har också haft flera besvärliga övre luftvägsinfektioner. Senaste dagarna har han noterat ett flertal blåmärken och i morse blödde han ymnigt från tandköttet i samband med tandborstning.
Status:
AT: Påtagligt blek och lätt andfådd. Ingen ikterus. Ingen cyanos. Orienterad x 3. Afebril.
Cor: Regelbunden rytm 100/min. Inga bi- eller blåsljud
Pulm: Rena andningsljud
Lymfkörtlar: Inga lymfkörtlar palperas på sedvanliga stationer
Hud: Blåröda punktformiga utslag kring anklarna och bilateralt palmart på handlederna. Flertal blåmärken av olika ålder på extremiteter.
7:1 Du misstänker att utslagen kring anklar och handleder är petekier. Hur kan du på ett enkelt kliniskt sätt verifiera din misstanke? (KKU 1p)
Svar: [...]
A: Kontrollera om märkena går att trycka undan, petekier är ej borttryckbara.

Q: 7.2 Du palperar i buken (i vänster flank) en tydlig, oöm, resistens som minst är av en handflatas storlek. Vad är detta för resistens? (KKU 1p)
Svar: [...]
A: Mjälten

Q: 7:3 Tillstånd med petekier kan bero på ett autoimmunt tillstånd. Vad kan du undersöka med ett blodprov för att få stöd för din kliniska misstanke? (KIT 1p)
Svar: [...]
7:4 Beskriv översiktligt principen för hur en sådan analys går till? (KIT 1p)
Svar: [...]
A: Autoantikroppar mot trombocyter vid misstanke om ITP; Påvisande av autoantikroppar sker genom att inkubera serum med ett antigensubstrat, följt av detektion med en inmärkt antikropp mot tex IgG. Analys kan ske med FACS, Immunfluorescens, ELISA, Blot, bead array, immunodiffusion.

Q: 7:5 Du har beställt blodstatus och fått analyssvar som visar:
B-Hb 75 g/L (134-170)
B-EPK 2,8 x1012/L (4,2-5,7)
B-LPK 3,5 x109/L (3,5-8,8)
B-TPK 22 x109/L (145-348)
a) Om du misstänker en blodsjukdom, vilken enskild tilläggsanalys till blodstatus beställer du i första hand? Motivera (KK 1p)
Svar: [...]
b) Vilket viktigt patologiskt fynd skulle kunna förekomma i denna tilläggsanalys hos denna patient? (KK 1p)
Svar: [...]
c) Finns det något samband mellan ovan analyssvar och patientens ymniga tandköttsblödning samt petekier? (KK 1p)
Nej ○
Ja ○ nämn vilket provsvar och motivera.
Svar: [...]
A: B-celler för differentialräkning och bedömning av cellmorfologi; Blastceller; Ja . B-TPK som vid låg halt i första hand ger slemhinneblödningar och kan vara orsaken till petekier. Primär hemostasdefekt.

Q: 7:6 Senare i förloppet ges behandling med immunmodulerande effekt. I samband med detta tillstöter feber och du vill utesluta en allvarlig viruskomplikation. Vilket virus och vilket provmaterial bör du använda. Och vilken test bör du beställa? (KM 2p)
Svar: [...]
A: CMV, blod/serum/plasma, (kvantitativ) PCR

Q: 7:7 Då patientens puls var något snabb togs ett EKG (bilaga EKG 22 årig programmerare) tolka detta. (KF 2p)
Svar: [...]
A: Sinusrytm 60/min med kort överledningstid. Deltavåg. Patologiskt EKG med preexitation.