Title: T6 / Tentor inför DX3 / Tentasamling Klinisk kemi MCQ / DSM 2 - Moment 2 - Tenta Essä - MCQ-samling / DSM 2 - Moment 2 - Tenta MCQ - 200515

Q: 1. En 73-årig man söker på akutmottagningen p.g.a. tilltagande andfåddhet och trötthet den senaste tiden. Andfåddheten kommer vid ansträngning men också när han ligger ner i sängen för att sova. Han förnekar bröstsmärta. I status noterar du rassel vid lungauskultation över bägge lungfälten och pittingödem upp till knä i båda underbenen. Vilken diagnos misstänker du i första hand?
  1. Akut koronart syndrom
  2. Hjärtsvikt
  3. Lungemboli
  4. Lunginflammation
  5. Virusinfektion
[...]
A: hjärtsvikt

Q: 2. Du utför ett hjärtstatus och när du lyssnar på hjärtat hör du ett diastoliskt blåsljud av decrescendokaraktär som hörs bäst parasternalt till vänster. Vilket blåsljud misstänker du i första hand?
  1. Aortainsufficiens
  2. Aortastenos
  3. Kombinerat aortavitium (både stenos och insufficiens)
  4. Mitralisinsufficiens
  5. Mitralisstenos
[...]
A: aortainsufficiens

Q: 3. Du undersöker en patient med förmaksflimmer. När du lyssnar på hjärtat känner du på pulsen samtidigt och funderar kring att alla hjärtslag som du hör inte verkar ge en palpabel puls. Vad kallas detta?
1. Bisynkron puls
2. Extraslag
3. Pulsdeficit
4. Pulsus paradoxus
5. Pulsvåg
[...]
A: pulsdeficit

Q: 4. Vad kallas blodig upphostning med ett annat ord?
a. Cyanos
b. Hematemes
c. Hemoptys
d. Hemothorax
e. Ortopné
[...]
A: hemoptys

Q: 5. Du jobbar på Närakuten och ska gå in till din nästa patient som är en 65-årig kvinna som söker för andningsbesvär, hosta och feber sedan 4 dagar tillbaka. Du misstänker pneumoni. Vad talar för pneumoni i status?
1. Bilaterala basala rassel
2. Dämpade andningsljud och hypersonor perkussionston
3. Ensidiga rassel och takypné
4. Exspiratoriska ronki och takypné
5. Normala andningsljud
[...]
A: Ensidiga rassel och takypné

Q: 6. Till akutmottagningen kommer en 55-årig kvinna med plötsligt påkommen kraftig andningspåverkan. Hon har aldrig rökt. I status noterar du en andningsfrekvens på 35/min, saturation 98%, förlängt expirium och rikligt med expiratoriska ronki. Vad misstänker du att kvinnan har drabbats av?
a. Astmaanfall
b. Hjärtsvikt
c. Lungemboli
d. Pneumoni
e. Pneumothorax
[...]
A: a. Astmaanfall

Q: 7. Din nästa patient på akuten är en 27-årig kvinna som söker med plötsligt påkommen kraftig hjärtklappning sedan ett par timmar. Hon har inte svimmat men tycker att det känns obehagligt i bröstet även om det inte gör ont. Hon har tidigare haft liknande attacker med hjärtklappning som går över lika plötsligt som dom kommer. Inga tydliga utlösande eller lindrande faktorer. När du lyssnar på hjärtat hör du en regelbunden snabb rytm, ca 180/min. I övrigt tycker du att kvinnans allmäntillstånd är bra. Blodtryck 105/75 mmHg. Vilken diagnos är mest sannolik?
1. Av-block II typ II
2. Förmaksflimmer
3. Hypertyreos
4. Supraventrikulär takykardi
5. Supraventrikulära extraslag
[...]
A: Supraventrikulär takykardi

Q: 8. Du tar emot en patient som har känd levercirros. Du funderar kring olika leverstigmata, vilket av nedanstående alternativ är ett exempel på ett sådant?
  1. Ikterus
  2. Trumpinnefingrar
  3. Blodig avföring
  4. Hematemes
  5. Urtikaria
[...]
A: Ikterus

Q: 9. Du träffar en patient på Vårdcentralen som söker för diarré och buksmärta sedan 1 månad tillbaka. Patienten är en tidigare frisk 45-årig kvinna. Hon har haft diarré ca 4–5 gånger/dygn och diffust ont i magen samt illamående. Hon har inte sett något blod i avföringen, inte varit utomlands och det är ingen runt omkring henne som är sjuk. Hon har gått ned ca 4 kg i vikt under den senaste månaden. Inga ändrade kostvanor. Vad i anamnesen är det du reagerar på som alarmsymtom?
1. Buksmärta
2. Frekvent diarré
3. Illamående
4. Ingen epidemiologi
5. Viktnedgång
[...]
A: Viktnedgång

Q: 10. En 32-år gammal kvinna kommer på en akuttid på Vårdcentralen p.g.a. sveda vid miktion och urinträngningar sedan ett par dagar. Hon är tidigare frisk och har ingen feber. Vad är vanligaste orsaken till dessa besvär hos unga friska kvinnor?
a. Cystit
b. Framfall
c. Njursten
d. Pyelonefrit
e. Svampinfektion
[...]
A: Cystit

Q: 11. Vid neurologisk undersökning testas grovmotorisk kraft i både höger och vänster sida. Vad kan svaghet i vänster kroppshalva vara ett tecken på?
1. Parkinsons sjukdom
2. Perifer nervsjukdom
3. Skada i höger storhjärnshemisfär
4. Skada i vänster storhjärnshemisfär
5. Skada på lillhjärnan
[...]
A: Skada i höger storhjärnshemisfär

Q: 12. Du träffar en patient där du misstänker hypertyreos. Vad frågar du efter specifikt i anamnesen?
1. Illamående, trötthet och värmekänslor
2. Viktnedgång, tremor och värmekänslor
3. Viktnedgång, ökad törst och ökad miktion
4. Viktuppgång, förstoppning och frusenhet
5. Viktuppgång, ökad törst och ökad miktion
[...]
A: Viktnedgång, tremor och värmekänslor

Q: 13. Vilket av följande alternativ passar bäst in under Aktuellt i journalen?
1. Feber och hosta sedan 1 vecka tillbaka
2. Levaxinsubstituerad hypotyreos
3. Vaken och adekvat
4. Allergisk mot penicillin
5. Slutade röka för 10 år sedan
[...]
A: Feber och hosta sedan 1 vecka tillbaka

Q: 14. Det är viktigt att kunna gradera medvetandet hos en patient som är medvetandesänkt. För detta finns det olika skalor, däribland Glascow Coma Scale (GCS). Vad är det för tre olika bedömningar som görs i denna skala?
1. Afasi, neglekt och svar på tilltal
2. Allmäntillstånd, ögonöppning och dysatri
3. Nystagmus, afasi och ataxi
4. Orienteringsgrad, ögonmotorik och dysartri
5. Ögonmotorik, verbalt svar och motoriskt svar
[...]
A: Ögonmotorik, verbalt svar och motoriskt svar

Q: 15. Till akuten kommer en tidigare frisk 30-årig kvinna som söker med svullnad, rodnad och smärta över vänster underben sedan två dagar. Vid anamnestagning framkommer att patienten stukade foten för 10 dagar sedan och därav rört sig mindre. Prover visar CRP 25 mg/l (referensvärde <3 mg/l), D-dimer 1.2 mg/l (referensvärde <0,5 mg/l) och i status finner du temp 37.4 grader, andningsfrekvens 18/minut och saturation 98 % på luft.
Vilken diagnos är mest sannolik?
1. Artäremboli
2. Djup ventrombos
3. Erysipelas
4. Fraktur
5. Lymfödem
[...]
A: Djup ventrombos

Q: 16. Du är underläkare på medicinavdelning och ska börja läsa på dagens patienter när sjuksköterskan störtar in och säger att en av patienterna är svårväckt. Du ser i journalen att det är en 70-årig rökande man med hjärtsvikt, grav KOL (kronisk obstruktiv lungsjukdom) och tidigare hjärtinfarkt som blev inlagd igår kväll på grund av pneumoni. Saturation 96 % på 8 liter syrgas, blodtryck 110/70 mmHg, hjärtfrekvens 90 slag/minut och andningsfrekvens 12/minut. Vilken vidare åtgärd/undersökning vill du ha omgående?
1. Blodgas
2. CRP
3. DT Hjärna
4. EKG
5. Lumbalpunktion
[...]
A: Blodgas

Q: 17. Du är underläkare på akuten och ska träffa en 25-årig man som fått urakut insättande kraftig huvudvärk och nackvärk under ett gympass för två timmar sedan. Mannen är nackstyv men afebril. Vilken diagnos är mest sannolik?
a. Encefalit
b. Hjärninfarkt
c. Meningit
d. Migrän
e. Subarachnoidalblödning
[...]
A: e. Subarachnoidalblödning

Q: 18. En 20-årig kvinna söker akuten för frekventa slemtillblandade diarréer och buksmärta sedan några veckor. Hon har haft liknande bekymmer tidigare men har inte sökt för detta. Nu måste hon gå på toaletten även nattetid och har även noterat slem i avföringen. Vilken är den mest sannolika diagnosen?
1. Celiaki (glutenintolerans)
2. Coloncancer
3. Gastroenterit
4. Irritable bowel syndrome (IBS)
5. Inflammatorisk tarmsjukdom (IBD)
[...]
A: Inflammatorisk tarmsjukdom (IBD)

Q: 19. Du går jour på akuten när en 70-årig rökande man med hypertoni och hyperlipidemi söker på grund av tilltagande andfåddhet vid promenader. Han har även varit nära att svimma vid några tillfällen i samband med fysisk ansträngning. Vid hjärtauskultation hör du ett systoliskt blåsljud med punctum maximum i interkostalrum 2 på höger sida och med utstrålning mot karotiderna. Vilket är det mest sannolika klaffelet?
a. Aortainsufficiens
b. Aortastenos
c. Mitralisinsufficiens
d. Mitralisstenos
e. Ventrikelseptumruptur
[...]
A: b. Aortastenos

Q: 20. En 60-årig rökande man med hypertoni, diabetes mellitus typ 2 och KOL (kronisk obstruktiv lungsjukdom) söker akuten på grund av plötslig debut av centralt tryck över bröstet med utstrålning mot vänster arm och käkarna. Smärtan debuterade för en timme sedan när patienten var på gymmet och sitter fortfarande kvar på samma ställe. När du träffar patienten är han kallsvettig och kräks. Vilken diagnos är mest sannolik?
1. a. Gastroenterit
b. Hjärtinfarkt
c. Kolecystit
d. Lungemboli
e. Duodenalulcus
[...]
A: Hjärtinfarkt

Q: 21. Vilket av nedanstående beskriver bäst tillståndet kronisk perifer arteriell insufficiens?
1. Ansträngningsutlöst smärta, svaga fotpulsar, rökare
2. Bilaterala symtom, nedsatt behåring, nedsatt vibrationssinne
3. Plötslig smärta, blek och kall extremitet, förmaksflimmer
4. Svullnad, sår runt anklarna, hypostatiska eksem, diabetiker
5. Svullet underben, palpationsömhet i vaden, rodnad, immobilisering
[...]
A: Ansträngningsutlöst smärta, svaga fotpulsar, rökare

Q: 22. Du undersöker en 80-årig patient som för 2 år sedan diagnostiserats med hjärtsvikt. Han har nu fått ett extra återbesök på mottagningen då han upplever snabb försämring de senaste två veckorna. Vilka uppgifter ur anamnesen och fynd i status, som är typiska för icke- kompenserad hjärtsvikt, letar du efter?
1. Ascites, andfåddhet, bröstsmärta
2. Dyspné, tachykardi, svullet underben
3. Yrsel, lågt blodtryck, systoliskt blåsljud över I2 dx med utstrålning mot karotiderna
4. Ödem i nedre extremiteter, viktuppgång, ortopné
5. Ödem i nedre extremiteter, yrsel, förmaksflimmer på EKG
[...]
A: Ödem i nedre extremiteter, viktuppgång, ortopné

Q: 23. Vilket av nedanstående tillstånd kan ge upphov till trombocytopeni?
1. Anafylaxi
2. Hepatomegali
3. Kardiomyopati
4. Splenomegali
5. Ulcerös kolit
[...]
A: Splenomegali

Q: 24. En 60-årig patient inkommer tillsammans med anhöriga p.g.a. tilltagande trötthet och förvirring sedan 4 dagar. Idag har patienten sovit nästan hela dagen och när du väcker honom svarar han med långsamt tal och kan inte redogöra för sitt personnummer. Provsvaren visar bilirubin 154 μmol/l (referens <26 μmol/l), PK(INR) 2.1 (referens <1.2), albumin 26 g/l (referens 36–45 g/l). Vid statusundersökning ser du märkliga små röda kärlnystan på bålen. Vilken är den mest sannolika orsaken till patientens medvetandepåverkan?
1. Alkoholpåverkan
2. Hepatisk encefalopati
3. Hjärntumör
4. Intoxikation med opioider
5. Subduralhematom
[...]
A: Hepatisk encefalopati

Q: 25. Du undersöker en medvetslös patient på akuten som har hittats av förbipasserande på stan. Du noterar att andningen är långsam och att pupillerna är små. Vad kallas detta fynd som du noterar i ögonstatus?
1. Anisokori
2. Dolls eye
3. Mios
4. Mydriasis
5. Ptos
[...]
A: Mios

Q: 26. En 65-årig kvinna kommer till medicinmottagningen för utredning av anemi. Hon känner sig trött och har nedsatt aptit. I provsvaren ser du bl.a. följande kreatinin 242 μmol/l (referens <90 μmol/l), Hb 101 g/l (referens 117–153 g/l), järnmättnad 35 % (referens 15–50%), ferritin 150 μg/l (10–150 μg/l), albumin 29 g/l (referens 36–45 g/l), SR 18 mm (referens <30 mm). Vilken är den mest sannolika orsaken till patientens anemi?
1. Dysplastisk anemi
2. Kronisk inflammationssjukdom
3. Njursvikt
4. Rikliga menstruationer
5. Ventrikelulcus med blödning
[...]
A: Njursvikt

Q: 27. På akutmottagningen träffar du en man med alkoholberoende. Han inkommer med buksmärta och kraftigt uppdriven buk. Du misstänker levercirros på alkoholbasis samt ascites. På akutbritsen börjar han plötsligt kräkas blodtillblandad vätska. Vad är den mest troliga orsaken till detta?
1. Divertikulos
2. Duodenalulcus
3. Esofagusvaricer som brustit
4. Ventrikelulcus
5. Mallory Weiss syndrom
[...]
A: Esofagusvaricer som brustit

Q: 28. En 32-år gammal kvinna kommer till Akutmottagningen sent på kvällen p.g.a. bröstsmärta som successivt har ökat under dagen. Hon berättar att hon var förkyld för 1 vecka sedan men har nu inga andningsbesvär. EKG är normalt men när svar på blodproverna kommer rusar sköterskan till dig för att säga att troponin T är 35 ng/ml (referens <5 ng/ml). Saturationen är 98% och andningsfrekvensen 14/min. Vilken diagnos är mest sannolik?
1. Akut koronart syndrom
2. Lungemboli
3. Myokardit
4. Perikardit
5. Rytmrubbning
[...]
A: Myokardit

Q: 1. En 45-årig man söker akut med ett rött och svullet knä sedan gårdagen. Han har väldigt ont, både i vila och i rörelse. Han opererade sitt korsband i samma knä för 2 veckor sedan. I status noterar du ett tydligt rodnat och svullet knä. Temp 38.1 grader, blodtryck 120/80 mmHg, puls 95/min. Vilken diagnos måste du utesluta i första hand?
  1. Borrelia
  2. Gikt
  3. Psoriasisartrit
  4. Reumatoid artrit
  5. Septisk artrit
[...]
A: Septisk artrit

Q: 30. Vilka undersökningsfynd kan man mest sannolikt förvänta sig att se hos patienter med kroniskt obstruktiv lungsjukdom (KOL) med exacerbation?
1. Basal dämpning bilateralt och krepiterande andningsljud
2. Låg andningsfrekvens
3. Låga lunggränser, ronki och cyanos
4. Nedsatt perkussionston och rassel
5. Stridor
[...]
A: Låga lunggränser, ronki och cyanos

Q: 31. En 60-årig kvinna med astma sedan barndomen medicineras för sina lungbesvär med kortisoninhalationer samt i perioder per oralt kortison. Hon upplever att under senaste tiden har börjat tappa vikt, är törstigare än vanligt och behöver dricka mer vatten. Vad misstänker du har drabbat henne?
1. Astman är inte längre välkontrollerad
2. Binjurebarksinsufficiens
3. Malignitet
4. Nydebuterad diabetes mellitus
5. Underfunktion i sköldkörteln
[...]
A: Nydebuterad diabetes mellitus

Q: 32. Vilket av följande statusfynd kan man förvänta sig att finna vid hemolytisk anemi?
1. Ikterus
2. Lymfkörtelförstoring
3. Palpabel urinblåsa
4. Systoliskt blåsljud över hela prekordiet
5. Underbenssvullnad
[...]
A: Ikterus

Q: 33. Inför en blodtransfusion behöver patienten ha en blodgruppering. Förutom blodgruppering behöver du ta prov för förenlighetsprövning. Vilka analyser ingår i en förenlighetsprövning?
1. Ett korstest och en DAT
2. En Hb kontroll så att transfusionsgränsen avseende Hb är rätt ordinerat
3. En blodgruppskontroll och kontroll av Hb
4. En blodgruppskontroll och erytrocytantikroppsscreen
5. En erytrocytantikroppscreen och en DAT
[...]
A: En blodgruppskontroll och erytrocytantikroppsscreen

Q: 34. En 25-årig man går till vårdcentralen och berättar om besvär med kliande ögon och rinit sedan ett par år tillbaka och endast i sommarmånaderna. Patienten har en katt hemma sedan många år tillbaka. Vårdcentralen tar blodprov som visar att patienten har IgE mot katt: 0,24 kU/L och timotej: 3,75 kU/L (normalt referensområde: <0,10 kU/L). Vad stämmer bäst för denna patient?
1. Patienten har allergi mot katt och gräs
2. Patienten är sensibiliserad mot katt och allergisk mot gräs
3. Patienten är allergisk mot katt och har korsallergi mot gräs
4. Du kan inte avgöra om patienten har allergi förrän du har utfört ett pricktest
5. Patienten har varken allergi mot katt eller gräs
[...]
A: Patienten är sensibiliserad mot katt och allergisk mot gräs

Q: 35. Du vikarierar som allmänläkare på vårdcentral och eftersom din kollega är långtidssjukskriven måste du vidimera hens provsvar. En patient (kvinna, 75 år som du aldrig träffat) har en positiv ANA med homogent mönster. Vilken slutsats drar du i första hand?
1. Att patienten har SLE och bör remitteras till en reumatolog
2. Att patienten har en inflammatorisk systemsjukdom och bör remitteras till en
reumatolog
3. Att provtagningen bör kompletteras med reumatoid faktor och CRP
4. Eftersom positiv ANA kan förekomma hos friska och dessutom blir vanligare med
stigande ålder samt att du inte känner till patientens symtom drar du inga slutsatser i
det här läget
5. Eftersom en ANA kan ha flera olika specificiteter måste du ringa till laboratoriet och be om mer information
[...]
A: Eftersom positiv ANA kan förekomma hos friska och dessutom blir vanligare med
stigande ålder samt att du inte känner till patientens symtom drar du inga slutsatser i
det här läget

Q: 36. Vilka är de vanligaste orsakerna till att en patient inte kan genomgå en DT-undersökning med iv kontrast?
1. Diabetes och metforminbehandling
2. Högt BMI och oförmåga att hålla andan
3. Inopererade metallimplantat och stent
4. Klaustrofobi och motorisk oro
5. Njursvikt och överkänslighetsreaktioner
[...]
A: Njursvikt och överkänslighetsreaktioner

Q: 37. Du misstänker att en patient har drabbats av en intrakraniell blödning. Vilken undersökning remitterar du för akut och varför?
1. DT hjärna med iv kontrast - blödning bedöms lättast med iv kontrast
2. DT hjärna utan iv kontrast - blödning bedöms lättast utan iv kontrast
3. DT hjärna utan iv kontrast - man hinner inte invänta svar på kreatinin
4. MR hjärna med iv kontrast - detaljerad avbildning och blödning bedöms lättast med
iv kontrast
5. MR hjärna utan iv kontrast - detaljerad avbildning men vi hinner inte invänta svar på kreatinin
[...]
A: DT hjärna utan iv kontrast - blödning bedöms lättast utan iv kontrast

Q: 38. Vilka bildgivande metoder genererar joniserande strålning?
1. DT, röntgen, scintigrafi
2. MR, Scintigrafi, ultraljud
3. Röntgen, MR, scintigrafi
4. Scintigrafi, DT, ultraljud
5. Ultraljud, MR, röntgen
[...]
A: DT, röntgen, scintigrafi

Q: 39. Du möter en ung patient där du misstänker gallsten eller kolecystit, vilken undersökning är mest lämplig att börja med?
1. DT buk med iv kontrast
2. DT buk utan iv kontrast
3. MR buk
4. Röntgen buköversikt
5. Ultraljud buk
[...]
A: Ultraljud buk

Q: 40. Vad kan utgöra ett hinder för en MR-undersökning?
1. Dålig njurfunktion med lågt GFR
2. Elektrolytrubbning och dålig diures
3. Högt BMI och hjärtsvikt
4. Metallimplantat och pacemaker/ICD
5. Nyförlöst och ammande
[...]
A: Metallimplantat och pacemaker/ICD

Q: 41. Vilken är den viktigaste orsaken till att minimera dosen av joniserande strålning till framförallt yngre patienter?
1. Ackumulerad stråldos ökar cancerrisken
2. Ackumulerad stråldos ökar risken för utveckling av katarakt
3. Den akuta risken för brännskada i huden
4. Sämre effekt vid eventuell framtida strålbehandling
5. Skada på könsceller som kan öka risken för infertilitet
[...]
A: Ackumulerad stråldos ökar cancerrisken

Q: 42. Du träffar en 70-årig man på jourtid som beväras av dyspné. D-dimer är förhöjd och njurfunktionen är normal. Du misstänker lungemboli, vilken undersökning remitterar du för?
1. DT lungartärer med iv kontrast
2. DT lungvener med iv kontrast
3. Hjärtekografi
4. Lungröntgen
5. Lungscintigrafi
[...]
A: DT lungartärer med iv kontrast

Q: 43. När är det viktigt att du anger patientens kreatininvärde? När du remitterar för:
1. DT buk med iv kontrast
2. DT buk utan iv kontrast
3. MR buk
4. Ultraljud buk med iv kontrast
5. Ultraljudsledd ascitestappning
[...]
A: DT buk med iv kontrast

Q: 44. Vilken av följande diagnoser är mest rimlig när du får följande röntgensvar: ”Gränsstort hjärta. Något vida lungkärl centralt men inget interstitiellt ödem. Små mängder pleuravätska bilateralt. Inga infiltrat. Ordinära hili.”
a. Hjärtsvikt
b. KOL
c. Lungemboli
d. Pneumoni
e. Tuberkulos
[...]
A: a. Hjärtsvikt

Q: 45. Du har en patient som inkommer p.g.a. feber och vänstersidig flanksmärta. Krea 156 μmol/l (referens <90 μmol/l), CRP 180 mg/l (referens <3 mg/l), LPK 15x109/l (referens 3.5–8.8x109/l). DT urinvägsöversikt visar ett 7 mm stort konkrement proximalt i vänster uretär orsakade måttlig till uttalad hydronefros. Vilken åtgärd behöver du göra nu?
1. Inläggning och planering för behandling av njursten
2. Inläggning, smärtlindring och uppföljande ultraljud njurar om 24h
3. Inläggning och uppföljande provtagning inklusive kreatinin och CRP
4. Smärtlindring och åter till hemmet med uppföljande DT urinvägsöversikt om 3–4
veckor
5. Skriver remiss för inläggning av perkutan nefrostomi i genomlysning
[...]
A: Skriver remiss för inläggning av perkutan nefrostomi i genomlysning

Q: 46. Du har en hjärtsviktpatient med pittingödem och dyspné som inte svarar på vätskedrivande behandling. Lungröntgen visar riklig mängd högersidig pleuravätska och liten mängd vätska på vänster sida. Vad skriver du nu för remiss till röntgenkliniken?
1. DT-ledd dräninläggning
2. DT thorax för en bättre uppskattning av mängden pleuravätska
3. Lungscintigrafi för att utesluta lungemboli
4. Perkutan dräninläggning i genomlysning
5. Ultraljudsledd dräninläggning
[...]
A: Ultraljudsledd dräninläggning

Q: 47. Den största skillnaden mellan plasma och serum är att plasma...:
1. har ett högre vatteninnehåll
2. har ett lägre vatteninnehåll
3. innehåller fibrinogen
4. inte innehåller fibrinogen
5. är koagulerat
[...]
A: innehåller fibrinogen

Q: 48. Vad händer om man inte analyserar ett blodprov för glukos direkt, utan låter det stå ett dygn?
1. HbA1c minskar
2. HbA1c ökar
3. Glukoskoncentrationen påverkas inte
4. Glukoskoncentrationen sjunker
5. Glukoskoncentrationen ökar
[...]
A: Glukoskoncentrationen sjunker

Q: 49. Även om ett prov har hemolyserat kan det trots allt analyseras för:
1. B-Hb (hemoglobin)
2. P-ASAT (aspartat aminotransferas)
3. P-Folat
4. P-Kalium
5. P-LD (laktatdehydrogenas)
[...]
A: B-Hb (hemoglobin)

Q: 50. En 39-årig man som är inneliggande på IVA p.g.a. sepsis. Baserat på nedanstående lab har grundtillståndet komplicerats av...
1. Aplastisk anemi
2. Disseminerad intravaskulär koagulation (DIC)
3. Heparininducerad trombocytopeni (HIT)
4. Leversvikt
5. Trombotisk trombocytopenisk purpura (TTP)
[...]
A: Disseminerad intravaskulär koagulation (DIC)

Q: 51. En 32-årig man har haft en DVT (djup ventrombos) för 1 månad sedan. Nu kommer han på uppföljningsbesök för att ta flera olika prover för att utreda möjliga anledningar till detta. Vilket av nedanstående prover är mest relevant att analysera?
1. APT-tid
2. D-dimer
3. Homocystein
4. Lupus antikoagulans
5. PK(INR)
[...]
A: Lupus antikoagulans

Q: 52. En 18-årig kvinna söker p.g.a. att hon ofta får blåmärken och lätt blöder näsblod. Vilket av nedanstående prover är det mest lämpliga i en blödningsutredning?
1. Antitrombin
2. APT-tid
3. Faktor V-mutation (Leiden)
4. Lupus antikoagulans
5. Protein C
[...]
A: APT-tid

Q: 53. Vilketprotein binder fritt hemoglobin i plasma?
1. Bilirubin
2. Ferritin
3. Haptoglobin
4. Hepcidin
5. Transferrin
[...]
A: Haptoglobin

Q: 54. Vilken är den mest troliga orsaken till patientens anemi?
1. B12 och/eller folatbrist
2. Går ej att säga p.g.a. analysfel
3. Hemolytisk anemi
4. Järnbristanemie.
5. Sekundäranemi
[...]
A: B12 och/eller folatbrist

Q: 55. Vilken är den mest troliga orsaken till patientens anemi?
1. B12 och/eller folatbrist
2. Går ej att säga p.g.a. analysfel
3. Hemolytisk anemi
4. Järnbristanemi
5. Sekundäranemi
[...]
A: Järnbristanemi

Q: 56. Vad talar följande konstellation av värden i urin i första hand för?
Normal proteinkoncentration av albumin (molekylvikt ca 66 kDa) men förhöjd koncentration av HC (molekylvikt ca 27 kDa).
1. Glomerulär skada
2. Kombinerad tubulär och glomerulär skada
3. Nefrotiskt syndrom
4. Nefritiskt syndrom
5. Tubulär skada
[...]
A: Tubulär skada

Q: 57. Tolka följande blodgas:
1. Metabol acidos
2. Metabolt kompenserad respiratorisk acidos
3. Respiratorisk acidos
4. Respiratoriskt kompenserad metabol acidos
5. Väsentligen normalt fynd
[...]
A: Respiratoriskt kompenserad metabol acidos

Q: 58. Vilket av följande är den viktigaste anledningen till att ”sänkan” (B-Erc-SR) ökar?
1. Retikulocytos
2. Sänkt koncentration av immunglobuliner
3. Ökad fibrinogenkoncentration
4. Ökad albuminkoncentration
5. Ökad LPK (leukocytpartikelkoncentration)
 [...]
A: Ökad fibrinogenkoncentration

Q: 59. Mellan likvor och serum/plasma kan man räkna ut olika kvoter. Vanliga kvoter är albuminkvot och glukoskvot. Albuminkvoten är åldersberoende och glukoskvoten skall vara ca 60% (CSV-glukos/P-glukos). Vilken är den vanligaste konstellationen vid bakteriell meningit?
1. Analyserna är inte relevanta vid meningitutredning
2. Förhöjd albuminkvot och förhöjd glukoskvot
3. Förhöjd albuminkvot och sänkt glukoskvot
4. Normal albuminkvot och normal glukoskvot
5. Normal albuminkvot och förhöjd glukoskvot
[...]
A: Förhöjd albuminkvot och sänkt glukoskvot

Q: 60. Vilken pankreatit?
av följande analyser är lämpligast (har högst specificitet) för att utreda akut
1. F-Kalprotektin
2. F-Elastas
3. P-ALP
4. P-Amylas (total)
5. P-Pancreasamylas
[...]
A: P-Pancreasamylas

Q: 61. Vid vilket nedanstående tillstånd skulle du framför allt förvänta dig förhöjd koncentration av F-Kalprotektin?
1. Atrofisk gastrit
2. IBS (irritable bowel syndrome)
3. Laktosintolerans
4. Pankreasinsufficiens
5. Skov av Crohns sjukdom
[...]
A: Skov av Crohns sjukdom

Q: 62. Konstellationen av provsvar talar i första hand för ...
1. Hypertyreos
2. Hypotyreos
3. Primär hyperaldosteronism
4. Primär hyperparatyreoidism
5. Sekundär hyperparatyreoidism
[...]
A: Primär hyperparatyreoidism

Q: 63. När kan man se falskt lågt HbA1c?
1. Järnbristanemi
2. Kalibrering i % i stället för mmol/mol
3. Kolhydratreducerad kost
4. Kompenserad hemolytisk anemi
5. Metabol acidos
[...]
A: Kompenserad hemolytisk anemi

Q: 64. Vad talar följande konstellation av värden för:
1. Cushings sjukdom
2. Sekundär binjurebarkssvikt (hypofyssvikt)
3. Sekundär Cushing (p.g.a. kortisonbehandling)
4. Primär binjurebarkssvikt
5. Primär hyperaldosteronism
[...]
A: Primär binjurebarkssvikt

Q: 65. En patient har förhöjd koncentration av Lp(a). Hur tolkar man det?
1. Framgångsrik behandling med lipidsänkande läkemedel
2. Normalvärde
3. Otillräcklig behandling med lipidsänkande läkemedel
4. Ökad medfödd risk för kranskärlssjukdom
5. Ökad förvärvad risk för kranskärlssjukdom
[...]
A: Ökad medfödd risk för kranskärlssjukdom

Q: 66. En 63-årig man insjuknar med retrosternal bröstsmärta med utstrålning mot halsen. Vilket är det mest specifika laboratorieprovet för hjärtinfarkt?
a. ASAT
b. CK-MB
c. LD
d. Myoglobin
e. Troponin-T
[...]
A: Troponin-T

Q: 67. Många tillstånd kan ge falskt förhöjd koncentration av NT-pro-BNP, men vilket av nedanstående kan leda till sänkt NT-pro-BNP?
a. Hypertoni
b. Myokardit
c. Njursvikt
d. Obesitas
e. Sepsis
[...]
A: Obesitas

Q: 68. En 37-årig kvinna kommer till vårdcentralen där du jobbar. Hon berättar att hon drabbats av sveda vid vattenkastning, blod i urinen och täta trängningar de sista två dagarna. Hon är gravid i vecka 22. Du misstänker samhällsförvärvad urinvägsinfektion. Vad gör du i nästa steg?
1. Börjar behandla patienten med antibiotika omedelbart utan att ta något prov för odling
2. Tar inte urinprov för odling eftersom du bestämmer att inte behandla patienten
3. Tar urinprov för nitrit-test och behandlar patienten enligt resultatet
4. Tar urinprov för odling och börjar behandla patienten med antibiotika omedelbart
5. Tar blodprov för odling och avvaktar resultatet
[...]
A: 4. Tar urinprov för odling och börjar behandla patienten med antibiotika omedelbart

Q: 69. En 5 år gammal pojke sover dåligt på nätterna och mamman misstänker en enterobiusinfektion. Ett fecesprov skickat till mikroskopi (s.k. cystor och maskägg) blir negativt. Vad gör du nu?
1. Letar vidare efter en annan orsak till barnets besvär
2. Rekommenderar ny fecesprovtagning med pinnprov
3. Rekommenderar ny provtagning med tejpprov
4. Skickar ett fecesprov för PCR-analys
5. Tar ett nytt fecesprov för mikroskopi eftersom Enterobius kan utsöndras intermittent
[...]
A: Rekommenderar ny provtagning med tejpprov

Q: 70. Alfastreptokocker tillhör den normala munfloran, men kan ibland ge upphov till infektioner. De är viktiga som orsak till en av följande infektionstyper, vilken?
1. Akut bakteriell meningit
2. Endokardit
3. Endoftalmit
4. Erysipelas
5. Tonsillit
[...]
A: Endokardit

Q: 71. En 30-årig kvinna söker med en envis torrhosta och subfebrilitet sedan 3 veckor. Hon trodde det skulle gå över av sig självt men hon har successivt fått ökande hosta och feber. Du misstänker atypisk pneumoni och vill ta ett prov för att diagnosticera Mycoplasma pneumoniae. Vilket provmaterial tar du och vilken analys utför laboratoriet?
1. Nasofarynx-prov – odling
2. Serumprov – antikroppspåvisning
3. Sputum – odling
4. Svalgskrap – PCR
5. Urinprov – antigentest
[...]
A: Svalgskrap – PCR

Q: 72. En 37-årig man med AIDS söker nu då han de senaste dagarna har fått huvudvärk, illamående och mentala förändringar, inklusive personlighetsförändringar. Du misstänker subakut meningit. Vilken av följande mikroorganismer är vanligaste orsak till subakut meningit hos patienter med nedsatt immunförsvar?
1. Borrelia burgdorferi
2. Candida albicans
3. Cryptococcus neoformans
4. Pneumocystis jiroveci
5. Streptococcus pneumoniae
[...]
A: Cryptococcus neoformans

Q: 73. En 80-årig man som bor på ett äldreboende har den senaste tiden blivit alltmer förvirrad och har sannolikt demens. Han har inga symptom från urinvägarna och han är afebril. Sjuksköterskan har skickat iväg en urinodling. Du är geriatriker och sjuksköterskan ringer dig då odlingen visar växt av E. coli (105 cfu/ml). Vad gör du?
a. Avvaktar med antibiotikabehandling men ber sjuksköterskan ta ett nitrit-test för ny kontroll imorgon
b. Avvaktar med antibiotikabehandling men tar en ny urinodling för att kontrollera eventuell fortsatt förekomst av bakteriuri
c. Behandlar inte eftersom afebril UVI självläker i cirka 30 % av fallen
d. Behandlar inte eftersom det rör sig om asymtomatisk bakteriuri hos en äldre man
e. Sätter in antibiotikabehandling omedelbart eftersom E. coli är en primärpatogen
[...]
A: Behandlar inte eftersom det rör sig om asymtomatisk bakteriuri hos en äldre man

Q: 74. En 9-årig flicka söker har ont i vänstra örat. Du ser en förtjockad, rodnad trumhinna, som buktar och är orörlig. Du ställer diagnosen akut mediaotit. Trumhinnan är hel. Vilken/vilka prover tar du för mikrobiologisk diagnostik?
1. Nasofarynx – odling
2. Nasofarynxaspirat – PCR
3. Inget prov behövs, det är en klinisk diagnos
4. Svalg – odling
5. Svalg – StrepA test
[...]
A: Inget prov behövs, det är en klinisk diagnos

Q: 75. Odling är en av de viktigaste metod för detektion av bakterier. Vanligen räcker med kvalitativa data för att detektera och identifiera bakterier. I vissa fall behövs kvantitativa odlingar behövs för att bedöma om en infektion verkligen föreligger. Vilket av följande prover odlas alltid kvantitativt för detektion av bakterier?
1. Blod
2. Cerebrospinal vätska
3. Ledvätska
4. Sår
5. Urin
[...]
A: Urin

Q: 76. Du träffar en 30-årig man med intravenöst drogmissbruk på vårdcentralen. Han har sedan igår kväll värk och svullnad i högra knäet. Han har feber (38,5 C), frossa och allmänpåverkan. Kapillärt CRP är över 200 mg/l (referens <3 mg/l). Du misstänker septisk artrit. Vilken patogen är mest sannolikt bakomliggande orsak?
1. Escheria coli
2. Klebsiella pneumoniae
3. Staphylococcus aureus
4. Staphylococcus epidermidis
5. Streptococcus pneumoniae
[...]
A: Staphylococcus aureus

Q: 77. Vilken/vilka prover tar du för mikrobiologisk diagnostik av misstänkt septisk artrit?
1. Blod och ledvätska
2. Bronkoalveolärt lavage och blod
3. Ledvätska och urin
4. Sputum och blod
5. Vävnadsbiopsi och ledvätska
[...]
A: Blod och ledvätska

Q: 78. En pappa kommer med sin 2-åriga dotter till barnakuten eftersom hon har haft diarré och kräkningar sedan ett par dagar. Du planerar att lägga in henne och vill därför utföra diagnostik bl.a. för relevanta virus. Vilken av följande analysmetoder är lämpligast?
a. Antigenpåvisning
b. IgG-påvisning
c. IgM-påvisning
d. Nukleinsyrepåvisning
e. Virusodling
[...]
A: d. Nukleinsyrepåvisning

Q: 79. I media och i sjukvården diskuteras det mycket att det finns behov av att kunna utföra test för genomgången SARS-CoV-2/Covid-19 infektion. Vilken analysmetod kommer att vara bäst på denna frågeställning?
a. Antigenpåvisning
b. IgG-påvisning
c. IgM-påvisning
d. Nukleinsyrepåvisning
e. Virusodling
[...]
A: b. IgG-påvisning

Q: 80. En 57-årig kvinna ska genomgå levertransplantation. Du vill utreda om patienten är bärare av cytomegalovirus (CMV) som kan reaktiveras och orsaka allvarlig sjukdom vid immunsuppression. Vilken av följande analyser ger bäst information om en kronisk CMV infektion?
1. CMV IgA
2. CMV IgG
3. CMV IgM
4. CMV DNA PCR
5. CMV antigentest
[...]
A: CMV IgG

Q: 81. En 43-årig man söker akut p.g.a. feber, kraftig huvudvärk och ljusskygghet. Även om han inte vet om han har haft en fästing eller ej så vill du utföra diagnostik för TBE. Vilket av nedanstående alternativ är lämpligaste kombination av provmaterial och analysmetod?
1. Blod – PCR
2. Blod – serologi
3. Likvor – antigentest
4. Likvor – PCR
5. Likvor – serologi
[...]
A: Blod – serologi

Q: 82. En 35-årig man med tidigare intravenöst amfetaminmissbruk kommer för behandling av hepatit C. Vilken analys används för att påvisa om han har en pågående infektion med hepatit C?
1. HBcAk
2. HBsAg
3. HCV Ak
4. HCV RNA
5. Hepatit C genotypning
[...]
A: HCV RNA

Q: 83. Kondition likställs ofta med:
1. Arteriovenösa syrgasdifferensen
2. Cardiac Output
3. Slagvolymen
4. Koldioxidelimineringsförmågan
5. Syreupptagningsförmågan
[...]
A: Syreupptagningsförmågan

Q: 84. Flera av de icke-invasiva metoderna som används för att påvisa ischemisk hjärtsjukdom innefattar provokation med fysiskt arbete. Ibland är det direkt olämpligt. Vilket av de nedanstående alternativen anger 3 absoluta (starka) kontraindikationer för sådan provokation?
A. Akut lungemboli, okontrollerad arytmi som ger symtom/hemodynamisk påverkan och systoliskt viloblodtryck >150 mmHg
B. Pågående akut koronart syndrom, genomgången myokardit (>6 v sedan) och KOL
C. Pågående akut koronart syndrom, måttlig mitralisinsufficiens och normofrekvent förmaksflimmer
D. Pågående akut koronart syndrom, måttligt tät (asymtomatisk) aortastenos och akut aortadissektion
E. Pågående akut koronart syndrom, okontrollerad arytmi som ger symtom/hemodynamisk påverkan och akut aortadissektion
[...]
A: E. Pågående akut koronart syndrom, okontrollerad arytmi som ger symtom/hemodynamisk påverkan och akut aortadissektion

Q: 85. Vilka är kriterierna för en typisk anginös smärta?
A. Effortdyspné och bröstsmärta som har tydlig korrelation till djupandning och blir bättre av vila eller Nitroglycerin
B. ”Hugg” i bröstkorgen som kommer vid ansträngning och som blir bättre av lägesförändring
C. Smärta från bröst/hals/käke som debuterar vid ansträngning eller stress och som förbättras inom 5 minuter av vila eller Nitroglycerin
D. Smärta från bröst/hals/käke som debuterar vid ansträngning eller stress och som förbättras inom 15 minuter av vila eller Nitroglycerin
E. Tryckande, konstant central bröstsmärta utan korrelation till ansträngning
[...]
A: D. Smärta från bröst/hals/käke som debuterar vid ansträngning eller stress och som förbättras inom 15 minuter av vila eller Nitroglycerin

Q: 86. Utifrån vilka tre grundläggande parametrar beräknas pretest probability (PTP) vid bedömning av misstänkt kroniskt koronart syndrom?
1. Calcium-score, kön och kolesterolvärde
2. Hereditet, övervikt och EKG-förändringar
3. Ålder, blodtryck och diabetes
4. Ålder, kön och typ av bröstsmärta
5. Ålder, rökning och typ av bröstsmärta
[...]
A: Ålder, kön och typ av bröstsmärta

Q: 87. Vilka tre undersökningsmetoder fungerar samtliga bra som första utredningssteg hos en patient med misstanke om kroniskt koronart syndrom där pretest probability (PTP) skattas som intermediär till hög risk (>15 %)?
1. Arbetsprov, DT-kranskärl och stress-ekokardiografi
2. Arbetsprov, ekokardiografi och hjärtscintigrafi
3. Arbetsprov, stress-ekokardiografi och hjärtscintigrafi
4. DT-kranskärl, stress-ekokardiografi och hjärtscintigrafi
5. Stress-ekokardiografi, hjärtscintigrafi och högersidig hjärtkatetrisering
[...]
A: DT-kranskärl, stress-ekokardiografi och hjärtscintigrafi

Q: Tolka EKG nr 1.
1. Akut anterior ST-höjningsinfarkt (STEMI)
2. Akut inferior ST-höjningsinfarkt (STEMI)
3. Högerkammarbelastning
4. ST-T-förändringar sekundärt till Digitalismedicinering
5. Vänsterkammarhypertrofi
[...]
A: Akut inferior ST-höjningsinfarkt (STEMI)

Q: 89. Tolka EKG nr 2.
a. Förmaksfladder med oregelbunden blockeringsgrad
b. Förmaksflimmer, normal R-vågsprogression
c. Sinusarytmi
d. Nodal rytm
e. Förmaksflimmer, långsam R-vågsprogression, T-vågsavflackning i avledning aVL
[...]
A: e. Förmaksflimmer, långsam R-vågsprogression, T-vågsavflackning i avledning aVL

Q: Tolka EKG nr 3.
1. Sinusrytm, mindre intraventrikulärt retledningshinder, patologiskt EKG
2. Sinusrytm, vänstersidigt skänkelblock (LBBB), patologiskt EKG
3. Sinusrytm, PQ-tid invid nedre norm, mindre intraventrikulärt retledningshinder, normalt EKG
4. Sinusrytm, PQ-tid invid nedre norm, normalt EKG
5. Sinusrytm, tecken till genomgången inferior hjärtinfarkt, patologiskt EKG
[...]
A: Sinusrytm, PQ-tid invid nedre norm, mindre intraventrikulärt retledningshinder, normalt EKG

Q: 91. Tolka EKG nr 4.
1. Nodal rytm
2. Sinusrytm, högersidigt skänkelblock (RBBB)
3. Sinusrytm, tecken till vänsterkammarhypertrofi
4. Sinusrytm, vänstersidigt skänkelblock (LBBB)
5. Ventrikulär rytm
[...]
A: Sinusrytm, högersidigt skänkelblock (RBBB)

Q: 92. Vilket av nedanstående alternativ är den korrekta förklaringen av begreppet afterload?
1. Det tryck hjärtat måste övervinna för att pumpa ut blodet
2. Trycket i vänster kammare under diastole
3. Trycket i kranskärlen under systole
4. Trycket i vänster förmak under systole
5. Sträckning av sarkomererna i hjärtmuskelcellen innan kontraktion
[...]
A: Det tryck hjärtat måste övervinna för att pumpa ut blodet

Q: 93. Vilken ekokardiografisk projektion illustrerar bilden nedan och vad pekar pilen på?
1. Apikal fyrrumsbild. Pilen pekar på vänster förmak.
2. Parasternal långaxel vy. Pilen pekar på vänster kammare.
3. Parasternal långaxelvy. Pilen pekar på höger förmak.
4. Parasternal långaxelvy. Pilen pekar på vänster förmak.
5. Subcostal vy. Bilden pekar på höger förmak.
[...]
A: Parasternal långaxelvy. Pilen pekar på vänster förmak.

Q: 94. En 64-årig tidigare väsentligen frisk man med långdragen feber, nattsvettningar och trötthet remitteras för transthorakal ekokardiografi. I anslutning till mitralisklaffen ses en svårbedömd struktur. Vilket tillstånd misstänker du i första hand och vilken undersökning kan stärka din misstanke?
1. Endokardit, förnyad ekokardiografi som uppföljning om två veckor
2. Endokardit, patienten remitteras till MR hjärta
3. Endokardit, patienten remitteras akut till TEE (transesofageal ekokardiografi)
4. Mitralisinsufficiens, patienten remitteras till MR hjärta
5. Mitralisinsufficiens, patienten remitteras till TEE (transesofageal ekokardiografi)
[...]
A: 3. Endokardit, patienten remitteras akut till TEE (transesofageal ekokardiografi)

Q: 95. Du undersöker en 68-årig kvinna med misstänkt hjärtsvikt ekokardiografiskt. Det visar sig att patientens ejektionsfraktion (EF) är normal. Hur beräknas EF och vad innebär en normal EF?
1. (Diastolisk volym-systolisk volym) *100, EF >55%
2. (Slagvolym/diastolisk volym) *100, EF >45%
3. (Slagvolym/diastolisk volym) *100, EF >55%
4. (Systolisk volym/diastolisk volym) *100, EF >55%
5. Vänster kammares longitudinella förkortning, EF >40%
[...]
A: 3. (Slagvolym/diastolisk volym) *100, EF >55%

Q: 96. En 70-årig, rökande man med insulinbehandlad diabetes mellitus söker med smärta i vänster vad efter cirka 50 meters promenad. Han blir symtomfri när han stannar och vilar. Du misstänker claudicatio intermittens och bestämmer dig för att börja med att kontrollera patientens systoliska armtryck (100 mmHg) och ankeltryck (140 mmHg). Vad kan du räkna ut med dessa tryck, vilket av nedanstående värden är korrekt beräknat och hur tolkar du värdet?
1. Ankel-brachialindex (ABI); 0.7. Lätt sänkt
2. Ankel-brachialindex (ABI); 1.4. Falskt förhöjt
3. Ankel-brachialindex (ABI); men man måste även ha de diastoliska blodtrycken för att räkna ut index.
4. Ankel-brachialindex (ABI); 0.4. Markerat sänkt
5. Ankel-brachialindex (ABI); 2.4. Falskt förhöjt
[...]
A: 2. Ankel-brachialindex (ABI); 1.4. Falskt förhöjt

Q: 97. Du träffar en 74-årig man på Akutmottagningen som söker för vänstersidiga, neurologiska bortfallssymtom med fullständig symtomregress inom 24 h. Du bedömer tillsammans med din kliniska handledare att patienten drabbats av en transitorisk ischemisk attack (TIA). Vilka fysiologiska undersökningar remitteras patienten till?
1. Duplex av benartärer, långtids-EKG och ekokardiografi
2. Duplex av carotisartärer, ekokardiografi och arbetsprov
3. Duplex av carotisartärer, långtids-EKG och ekokardiografi
4. Duplex av carotisartärer, långtids-EKG och ultraljud av bukaorta
5. Duplex av carotisartärer, stressekokardiografi och långtids-EKG
[...]
A: 3. Duplex av carotisartärer, långtids-EKG och ekokardiografi

Q: 98. Vid diagnostik av djup ventrombos med ultraljud kombineras 2D-bilderna två andra moment som bekräftar förekomst eller frånvaro av tromb. Vilka?
1. Ankel och tåtryck
2. Bestämning av venflödets hastighet och trombmassans storlek
3. Kompression av venen och påvisande av flöde i venen genom kompression av vävnaden distalt om undersökt vensegment
4. Kontrasttillförsel i venen och mätning av venens diameter
5. Mätning av venens diameter och kompression av venen
[...]
A: 3. Kompression av venen och påvisande av flöde i venen genom kompression av vävnaden distalt om undersökt vensegment

Q: 99. Vilket av nedanstående är mest typiskt för kroniskt obstruktiv lungsjukdom (KOL)?
1. Förhöjd residualvolym (RV) och låg FEV1/VC
2. Förhöjd vitalkapacitet (VC) och låg FEV1/VC
3. Nedsatt TLC och låg FEV1
4. Nedsatt total lungkapacitet (TLC) och normal eller nedsatt FEV1
5. Förhöjd residualvolym (RV) och hög FEV1/VC
[...]
A: Förhöjd residualvolym (RV) och låg FEV1/VC

Q: 100. Vid utredning av misstänkt astma görs en dynamisk spirometri med reversibilitetstest för att utvärdera luftflödet i relation till volym (flöde/volym-kurvan) efter inhalation av bronkdilaterare. Vilket av nedan alternativ stämmer bäst med reversibilitetstestet?
1. Negativt reversibilitetstest utesluter astma
2. Patienter med KOL har aldrig signifikant reversibilitet
3. Signifikant reversibilitet föreligger om FEV1 och/eller FVC förbättras med > 12% (och minst 200 ml)
4. Signifikant reversibilitet föreligger om FEV1 och/eller FVC förbättras med > 20% (och minst 250 ml)
5. Signifikant reversibilitet föreligger om PEF förbättras med > 12%
[...]
A: Signifikant reversibilitet föreligger om FEV1 och/eller FVC förbättras med > 12% (och minst 200 ml)

V1-V3 =anteriora / anteroseptala avledningar 
V4-V6= laterala avledningar.
aV L och I = högt laterala avledningar.
II, avF och III= inferiora avledningar

V1-V3 =anteriora / anteroseptala avledningar
V4-V6= laterala avledningar.
aV L och I = högt laterala avledningar.
II, avF och III= inferiora avledningar