Title: T6 / Tentor inför DX3 / Tentasamling Klinisk kemi MCQ / DSM 2 - Moment 2 - Tenta Essä - MCQ-samling / DSM 2 - Moment 2 - Tenta MCQ - 181218

Q: Fall 1.
Du jobbar på en vårdcentral och dagens första patient är en 56-årig kvinna som sedan tidigare har högt blodtryck. Hon har sedan några veckor tillbaka känt sig ”stressad och haft svårt att komma till ro”, ofrivilligt gått ner i vikt och fått mer frekvent tarmtömning. Vid undersökning ter sig patienten orolig och har en oregelbunden puls på 115 slag/min.
1. Under vilken rubrik i journalen skriver du information om att patienten ter sig orolig?
1. Aktuellt
2. Allmäntillstånd
3. Lokalstatus
4. Neurologiskt status
5. Nuvarande sjukdomar
[...]
2. Hur definieras takykardi?
1. Hjärtfrekvens >90 och regelbunden
2. Hjärtfrekvens >100
3. Hjärtfrekvens >110
4. Hjärtfrekvens >100 och regelbunden
5. Hjärtfrekvens >90
[...]
A: 2; 2

Q: 3. En vanlig orsak till takykardi är förmaksflimmer. Vilken är den viktigaste orsaken till att det är angeläget att hitta förmaksflimmer?
Förmaksflimmer kan leda till lungembolier
Förmaksflimmer ökar risken för hjärtinfarkt
Hjärtklappning är ett mycket obehagligt symptom för patienten Obehandlat förmaksflimmer leder ofta till njursvikt
Risken för stroke ökar vid förmaksflimmer
[...]
A: Risken för stroke ökar vid förmaksflimmer

Q: 4. Hur ställer du diagnosen förmaksflimmer?
Beställer lungröntgen med frågeställning svikttecken
Kontrollerar nT-proBNP
Kontrollerar om pulsen är regelbunden eller oregelbunden
Lyssnar efter biljud vid hjärtauskultation
Tar EKG
[...]
1. Dyspné och förstorad lever
2. Dyspné och tryck över bröstet
3. Förstorad lever och tremor i händerna
4. Tremor i händer och ”fladderkänsla” i bröstet
5. Troponin-stegring och bröstsmärta
[...]
A: tar EKG; Dyspné och tryck över bröstet

Q: 6. Hur ser ett förmaksflimmer ut på EKG?
1. Frånvaro av P-vågor
2. Oregelbunden rytm
3. Synliga flimmervågor i avledning V1
4. Takykardi
5. Både A och B
 [...]
7. Du remitterar patienten för att få en ekokardiografisk undersökning utförd för att utesluta en strukturell förklaring (såsom mitralstenos) till förmaksflimmer. Inflödet i vänster kammare avspeglar sig i flödesprofil mätbar med Doppler och man kan där normalt se en tidig fas (E-våg) och en aktiv fas (A-våg). Vad är inte sant vid förmaksflimmer?
1. A-vågen bortfaller
2. Diastolisk funktion blir svårare att bedöma
3. Ejektionsfraktionen varierar i olika slag
4. E-vågen bortfaller
5. Förmaken kan förstoras
[...]
A: 5; 4

Q: 8. Som underliggande orsak till hjärtklappning skall en specifik autoimmun sjukdom uteslutas. Vilken analys hjälper dig inte att förstå vilken sjukdom som kan ligga bakom?
A. ANA
B. TRAK
C. TSH
D. T3
E. T4
[...]
9. Patienten är i klimakteriet och innan undersökning av hormonellt labstatus är det viktig att veta att under klimakteriet ses en kontinuerlig serumstegring av;
1. Estradiol
2. FSH och LH
3. hCG
4. Prolaktin
5. Testosteron
[...]
A: A; 2

Q: 10. Du misstänker bl.a. tyreoidearubbning. Vilket blodprov, av nedanstående, används bäst som screening för thyroideasjukdom?
1. Fritt T3
2. Fritt T4
3. TSH
4. T3
5. T4
[...]
11. Vid undersökning noterar du måttliga pittingödem på benen. Du misstänker njursjukdom och analys av U-proteiner visar följande mönster (referensvärde inom parentes):
Vilken av följande tolkningar är mest korrekt?
1. En oselektiv glomerulär proteinuri
2. En oselektiv proteinuri med M-komponent
3. En selektiv proteinuri med M-komponent
4. En selektiv proteinuri
5. Tecken på tubulusskada
[...]
A: 3; 1

Q: Du tjänstgör på akuten och träffar en 69-årig man som aldrig tidigare sökt sjukvård. Han är rökare (totalt 40 paketår) och har sedan 3 månader tillbaka upplevt andfåddhet vid ansträngning och även haft en produktiv hosta. Senaste dagarna har besvären blivit allt värre och när du kommer till patienten sitter han lätt framåtböjd på britsen med händerna på höften, använder sig av auxillär andningsmuskulatur och syresätter sig 86% på luft med andningsfrekvens 20 andetag/min.
12. Vilken är troligaste diagnosen?
1. Astma
2. KOL- exacerbation
3. Kronisk bronkit
4. Lungemboli
5. Pneumoni
[...]
13. Vad förväntar du dig för lungstatusfynd vid auskultation?
1. Apikalt nedsatta andningsljud bilateralt
2. Bronkiellt andningsljud
3. Rassel
4. Ronki
5. Stridor
[...]
14. Om du i status i stället skulle finna nedsatta andningsljud på höger sida, hypersonor perkussionston över höger lunga samt subkutant emfysem, vilken diagnos misstänker du då?
1. Luftvägshinder (främmande kropp) i höger huvudbronk
2. Lungemboli
3. Lungemfysem
4. Lungtumör
5. Pneumothorax
[...]
A: 2; 4; 5

15. Bland dina differentialdiagnoser finns pneumoni som alternativ. Vilken radiologisk undersökning vill du remittera patienten för och vad förväntar du dig att se om din misstanke stämmer?
1. DT Lungartärer, infiltrat
2. DT Thorax med iv kontrastmedel, ensidig pleuravätska
3. DT Thorax utan iv kontrastmedel, infiltrat
4. Lungröntgen, ensidig pleuravätska
5. Lungröntgen, infiltrat
5
16. Vilka prover skulle du ta för diagnostik om du misstänkte samhällsförvärvad pneumoni orsakad av Steptococcus pneumoniae?
1. Sputum, bronkoalveolärt lavage (BAL) och blod
2. Sputum (/nasofarynx), blod och urin
3. Sputum (/nasofarynx) och blod
4. Sputum (/nasofarynx), och bronkoalveolärt lavage (BAL)
5. Sputum (/nasofarynx), och urin
2
17. Hur många dagar tar det vanligen att få både identifierings- och resistensbestämningssvar från baktlab för ett sputumprov?
1. 4-8 timmar
2. 8-16 timmar
3. 16-24 timmar
4. 16-48 timmar
5. 36-48 timmar
4
18. Visserligen är KOL en klinisk diagnos men vilka radiologiska fynd kan du förvänta dig vid uttalad KOL?
1. Avplanade diafragmavalv, glest lungparenkym, droppformad hjärtkontur
2. Förtätning apikalt med generell stråkighet och normalstor hjärtkontur
3. Infiltrat basalt, ensidig pleuravätska
4. Kavitet lateralt med gas/vätske nivå, glest parenkym och droppformad hjärtkontur
5. Luftbronkogram, breddökat mediastinum och droppformad hjärtkontur
1

Q: 19. Vad händer med den totala lungkapaciteten (TLC) vid kronisk obstruktiv lungsjukdom?
1. TLC minskar alltid något på grund av svårighet att fylla lungorna vid inandning
2. TLC minskar drastiskt på grund av svårighet att fylla lungorna vid inandning
3. TLC är alltid oförändrad, då lungorna inte kan öka sin maximala kapacitet till följd av obstruktion
4. TLC är oförändrad eller ökar något med tiden på grund av ökad residualvolym
5. TLC ökar drastiskt på grund av svårighet att andas ut
[...]
20. Vid dyspné kan halsvenstas förekomma. Hur positionerar du patienten som bäst för att undersöka halsvenstas?
1. i liggande, platt på rygg
2. i liggande, 10 grader höjd huvudända
3. i liggande, 30 grader höjd huvudända
4. i liggande, 45 grader höjd huvudända
5. sittande
[...]
21. Vad är det vi försöker uppskatta genom att undersöka halsvenerna enligt ovan?
1. Blodtrycket generellt
2. Centrala ventrycket
3. Risken för lungemboli
4. Sammandragning av perifera kapillärbädden
5. Venernas relaxationsförmåga
[...]
A: 4; 4; 2

Q: 22. Du vill undersöka om patientens andfåddhet kan bero på hjärtsvikt, och beställer en ekokardiografisk undersökning. I svaret står att patienten sannolikt inte har hjärtsvikt som förklaring till dyspné. Vilket av nedanstående är då mest osannolik del av svaret?
1. Det finns en måttligt stor trikuspidalinsufficiens men ingen mitralinsufficiens
2. Ejektionsfraktionen är normal
3. Fyllnadstryck i vänster kammare är klart förhöjt
4. Höger kammare är något förstorad
5. Trycket i höger kammare är något ökat
[...]
23. Det visar sig att patienten när han blir upprörd kan få ont i bröstet. Du misstänker stabil angina. Som en del av utredningen beställer du ett arbetsprov. Vilket av följande kommer du INTE att få svar på:
1. Arbetsförmåga
2. Arytmi
3. Blodtrycksreaktion
4. Cardiac output
5. Pulsreaktion/kronotrop insufficiens
[...]
24. Om ett arbets-EKG inte ger ett konklusivt resultat - vilken av nedanstående icke-invasiva undersökningar är lämplig att gå vidare med för att utesluta eller bekräfta diagnosen stabil angina pectoris?
1. Myokardscintigrafi
2. Stress-eko
3. Stress-MR
4. a, b eller c beroende på lokal tillgänglighet
5. Rtg cor-pulm
[...]
A: 3; 4; 4

Q: 25. Patienten beskriver också smärta i höger vad vid gång och han måste då stanna, varpå smärtan släpper succesivt. Du misstänker arteriell insufficiens (cladicatio intermittens) och tar systoliskt blodtryck, med doppler, i armar och ben. Hö arm – 180 mm Hg, Vä arm – 160 mm Hg, Hö ankel: A tibialis post – 75 mm Hg, a dors pedis – 50 mm Hg. Vad blir ankelindex?
A. 0,3
B. 0,4
C. 0,5
D. 0,7
E. 2,4
[...]
26. Vid uttalad arteriell insufficiens kan han utveckla ”kritisk extremitetsischemi” som ger ökad risk för amputation. Vad är definitionen för ”kritisk extremitetsischemi”?
1. Analgetikakrävande vilosmärtor och/eller ischemiska sår eller gangrän.
2. Ankeltryck 50 mm Hg eller lägre.
3. Tåtryck 50-70 mm Hg.
4. A+B
5. A + C
[...]
A: B; 4

Q: Fall 3.
En 72-årig man inkommer till akuten efter att, under en shopping-tur, plötsligt fått svår huvudvärk, blivit illamående och kräkts. Förutom att han har hypertoni är han tidigare frisk. På akutrummet får du följande vitalparametrar: Satuartion 92 % på luft, Andningsfrekvens 10 andetag/min, Blodtryck 180/75 mmHg, Puls 65/min, GCS 13, Temp 36,8 grader.
27. Vilken diagnos misstänker du i första hand?
1. Bakteriell meningit
2. Encefalit
3. Hjärntumör
4. Subaraknoidalblödning
5. TIA
[...]
28. Vilken av nedanstående anamnestiska uppgifter är viktigast att kartlägga i det här skedet?
1. Om någon i patientens omgivning har varit magsjuk nyligen
2. Om patienten brukar ha huvudvärk ofta
3. Om patienten har hereditet för någon sjukdom
4. Om patienten står på något blodförtunnande läkemedel
5. Vilka blodtrycksmediciner som patienten tar
[...]
A: 4; 4

Q: 29. Blödning i hjärnan är en av de möjliga differentialdiagnoserna. Vilken av följande undersökningsmetoder är förstahandsval vid misstanke om intrakraniell blödning och varför?
1. DT hjärna med intravenös kontrastmedel - för att man inte ska missa en blödning. Allting syns bättre med kontrastmedel.
2. DT hjärna utan intravenös kontrastmedel- för att det tar lång tid att invänta kreatinin.
3. DT hjärna utan intravenös kontrastmedel - för att utesluta blödning. Blödningen bedöms lättast utan intravenöst kontrastmedel
4. MRT hjärna med intravenös kontrastmedel för att det ger så bra avbildning av hjärnan
5. MRT hjärna utan intravenös kontrastmedel för det tar lång tid att invänta kreatinin
[...]
30. Du har tagit ett CSV prov och totalproteinmängden är lätt ökad. Stegring av totalt CSF-protein kan ses i alla följande tillstånd förutom;
1. Bakteriell meningit
2. CNS-trauma
3. Epilepsi
4. Hjärntumör
5. Stroke
[...]
A: 3; 3

Q: 31. En av diagnoserna du kan misstänka är TIA och möjlig orsak kan vara extrakraniell vaskulär embolikälla från arteriell stenos. Vilken förstahandsmetod är lämplig att använda i utredningen för att fastställa eventuell embolikälla?
1. DT hjärna
2. Konventionell arteriografi av halskärl
3. MR med kontrast av aorta och halskärl
4. MR utan kontrast av aorta och halskärl
5. Ultraljudsundersökning (artärduplex) av halsartärer
[...]
32. Vilket av följande påståenden stämmer SÄMST angående långtidsregistrering av EKG (Poliklinisk Holter-EKG)?
1. Holter-EKG är en bra metod för att hitta icke-symptomgivande förmaksflimmer
2. Holter-EKG är en lämplig undersökning för att kartlägga orsak till återkommande besvär med
hjärtklappning
3. Holter-EKG är lämpligt att göra efter en stroke som ett led i att kartlägga riskfaktorer
4. Poliklinisk Holter-EKG är en lämplig undersökning vid instabil angina för att hitta
intermittenta ST-avvikelser
5. Vid Holter-EKG får patienten med sig en dagbok för att nedteckna symptom och aktiviteter samt tidpunkter för dessa
[...]
A: 5; 4

Q: 33. Vad visar EKG:t (EKG till fråga 33)?
1. Normalt EKG
2. NSTEMI
3. Perimyokardit
4. Q-vågsinfarkt
5. STEMI
[...]
A: 5

Q: Fall 4.
En 26-årig kvinna kommer till vårdcentralen pga buksmärta. Hon har alltid haft en ”krånglig mage” men senaste 2 månaderna har det blivit värre än förut. Hon beskriver att avföringen har en grötaktig konsistens som ofta är blod- och slemtillblandad och hon har ca 5 tarmtömningar/dag. Hon känner sig också väldigt trött och har gått ner ca 4 kg i vikt. Du undersöker patienten som är generellt öm i hela buken men som inte har några palpabla resistenser. Lab visar Hb 95 g/l, Albumin 25 g/l.
35. Vilken sjukdom är mest sannolik att patienten drabbats av?
1. Campylobacter-enterit
2. Celiaki
3. Inflammatorisk tarmsjukdom
4. Irritabel tarm
5. Koloncancer
[...]
36. I blodstatus har hon B-Hb 95 g/L (ref. 117-153 g/L) och MCV 104 fL (ref. 82-98 fL). Vilken diagnos är mest sannolik?
1. B-12-brist p g a pankreasinsufficiens
2. Folatbrist p g a malabsorption
3. Järnbrist p g a malabsorption
4. Järnbrist pga malignitet
5. Järnbrist p g a rikliga menstruationer
[...]
A: 3; 2

Q: 37. Vid misstanke om parasit-gastroenterit, vilka prov och diagnostiska metoder ska användas för att identifiera parasiter?
1. Antigentest i feces
2. Feces för odling
3. Feces i pinnprov för mikroskopi
4. Feces i rör för mikroskopi
5. Serumprov för serologi
[...]
38. Kalprotektin i faeces är en markör med stort kliniskt värde vid malabsorption och diarrétillstånd. Vid vilken situation kan man förvänta sig förhöjda värden för kalprotektin?
1. Atrofisk gastrit
2. Gallsten
3. Genetiskt betingad laktosintolerans
4. Irritabel tarm
5. Skov av Crohns sjukdom
[...]
A: 4; 5

Q: 39. I vilken sorts celler produceras kalprotektin framförallt?
1. Basofila granulocyter
2. Eosinofila granulocyter
3. Lymfocyter
4. Neutrofila granulocyter
5. Trombocyter
[...]
A: 4

Q: 40. Du tar ett EKG. Utifrån EKG:t, vad är den rimligaste tolkningen? (EKG till fråga 40)
1. AV-block I
2. AV-block II typ 1
3. Högersidigt grenblock
4. Normalt EKG
5. Vänsterkammarhypertrofi
[...]
A: 4

Q: 41. Du träffar patienten i fall 4 i ett annat ärende flera år senare. Då beskriver hon återkommande smärta under höger arcus och klåda. I status noterar du rivmärken på ryggen och något ikteriska ögonvitor. Vilket organ har drabbats av sjukdom?
A. Colon
B. Huden
C. Hjärtat
D. Levern
E. Mjälten
[...]
42. En orsak till illamående och buksmärtor kan vara virusinfektion i levern. Vilken av följande antikroppsklasser ger bäst information om en pågående hepatit A infektion?
A. IgA
B. IgD
C. IgE
D. IgG
E. IgM
[...]
43. Vilken av följande antikroppsklasser ger bäst information om immunitet för hepatit A?
A. IgA
B. IgD
C. IgE
D. IgG
E. IgM
[...]
A: D; E; D

Q: 44. Vilken av följande analyser används i första hand för att diagnostisera en pågående hepatit B infektion?
1. HBc IgG antikropp
2. HBc IgM antikropp
3. HBe antigen
4. HBs antigen
5. HBs antikropp
[...]
A: 4

Q: 45. Vilken undersökningsmetod är mest lämplig att börja med hos en ung patient med frågeställning patologi i gallvägarna?
1. Buköversikt
2. DT buk med intavenöst kontrastmedel
3. DT buk utan intravenöst kontrastmedel
4. MRT buk
5. Ultraljud buk
[...]
46. Vad är generellt det viktigaste diagnostiska steget om du har stark misstanke om bukmalignitet?
1. Anemi- och malabsorptionsprover
2. DT-buk
3. Koloskopi
4. Ta F-Hb
5. Ta F-odlingar
[...]
A: 5; 2

Q: Fall 5.
Nästa patient på vårdcentralen är en 45-årig tidigare frisk man som är pigg och glad men lite orolig över en knöl på halsen. Vid undersökning palperar du en ca 2x1x0,5 cm stor resistens vid sternocleidomastoideus på vänster sida ca 10 cm ovan clavikeln. Den ömmar inte, är hård och fast mot underlaget. Vid närmare anamnestagning framkommer det även att mannen tycker det varit väldigt varmt om nätterna fastän den varma sommaren är över.
47. Vad är viktigast att utesluta?
1. Fibrotisering
2. Malignitet
3. Sarkoidos
4. Tuberkulos
5. Övre luftvägsinfektion
[...]
48. Vad blir nästa steg i diagnostiken av knölen?
1. Avvakta för att se om det är en lgll som är svullen pga infektion
2. IGRA och PPD för att utesluta tuberkulos
3. Remiss för DT hals
4. Remiss för ultraljud av knölen
5. Remiss till ÖNH för ställningstagande till resektion och samtidigt till cytologen för cytologi
[...]
A: 2; 5

Q: 49. När du undersöker patienten lite noggrannare finner du i status små punktformiga röda prickar över underarmarna och benen. De ser ut som pyttesmå blödningar på huden. När du trycker på dem försvinner de inte. Vad kallas detta statusfynd?
1. Echymoser
2. Hematom
3. Petechier
4. Spider naevi
5. Telangiektasier
[...]
50. Vanligt att efterfråga vid anamnes och status är B-symptom. Vad är B-symptom?
1. Feber, nattliga svettningar, ofrivillig viktnedgång
2. Hosta, viktnedgång, nattliga svettningar
3. Morgonstelhet, ofrivillig viktnedgång, feber
4. Punktformiga prickar, nattliga svettningar, trötthet
5. Trötthet, förstorade körtlar, ofrivillig viktnedgång, morgonstelhet
[...]
A: 3; 1

Q: 51. Blodstatus visar: Hb 88g / L (normal 134-170), Tpk 25 (normal 145-348), LPK 83 (normalt 3,5- 8,8). Vilken diagnos måste du först utesluta eller bekräfta?
1. Akut lymfoblastisk leukemi
2. Aplastisk anemi
3. Celiaki
4. Epstein-Barr-virus
5. Idiopatisk trombocytopenisk purpura
[...]
A: 1

Q: 52. Du tar även en blodgruppering och i svaret står att mannen är blodgrupp A RhD+. Vilket blod (erytrocyter) som står nedan kan du transfundera till en person med blodgrupp A RhD+?
1. AB RhD+
2. AB RhD-
3. B RhD+
4. B RhD-
5. O RhD+
[...]
A: 5

Q: 53. Inför en transfusion måste du, förutom att ha en blodgruppering, ta prov för ytterligare en analys. Vilken?
1. BAS-test
2. Blodstatus inkl. Hb
3. DAT
4. Hepatit B
5. IAT
[...]
A: 1

Q: 54. Du tar ett EKG. Vilket alternativ stämmer bäst överens med vad EKG:t visar (EKG till fråga 54)?
1. Fyra på varandra följande supraventrikulära extraslag
2. Polymorf ventrikeltakykardi
3. Sinusrytm som övergår i ventrikeltakykardi
4. Sustained ventrikeltakykardi
5. Ventrikelflimmer
[...]
A: 3

Q: 55. Mannen berättar även att det kliar i munnen när han äter äpplen. Du misstänker att det kan bero på björkallergi och frågar om han besväras av fler födoämnen. Vilket födoämne ger inte upphov till orala besvär vid björkallergi?
1. Banan
2. Jordnöt
3. Kiwi
4. Päron
5. Råa morötter
[...]
A: 1

Q: 56. En dag, många år senare, söker samma patient för plötslig debut av kraftig vänstersidig flanksmärta, feber och allmänpåverkan. Du läser i hans journal och ser att han har kända njurstenar sedan tidigare. Du kommer ihåg att det finns en viktig differentialdiagnos som man ska misstänka, vilken? Och vilken ibland livräddande åtgärd kan röntgenkliniken bistå med om din misstanke är sann?
1. Avstängd pyelit - Nefrostomi
2. Avstängd pyelit - Uretärstent
3. Cholecystit - Gallblåsedränage
4. Cholecystit - Gallvägsdränage (PTC)
5. Rupturerad appendicit - Abscessdränage
[...]
A: 1

Q: Fall 6.
En 75-årig kvinna med nedsatt njurfunktion kommer in akut på remiss från vårdcentral pga misstänkt djup ventrombos (DVT) vänster ben.
57. Vilket av följande statusfynd förväntar du dig?
1. Blåmarmorerat vänster underben
2. Palpationsömhet över kärlsträngen baksida vänster vad
3. Svaga distala fotpulsar vänster ben
4. Svalt vänster underben
5. Venösa bensår
[...]
58. Vilken undersökningsmetod är lämpligast att börja med vid utredning av DVT i vänster ben?
1. Avflödespletysmografi
2. DT – angiografi av vener vänster ben
3. Flebografi
4. MR vener vänster ben
5. Ultraljud av vener vänster ben
[...]
A: 2; 5

Q: 59. Du tar kreatinin för en snabb orientering kring patientens njurfunktion. Vilka av följande är huvudorsaker till interindividuella variationer i kreatininutsöndring?
1. signifikant dygnsvariation
2. ålder
3. Kosttillskott (kreatinin finns i gröna grönsaker)
4. Skillnader i kroppsmassa
1. alla ovanstående
2. endast 4
3. 1, 2 och 3
4. 1 och 3
5. 2 och 4
[...]
60. Du tar även ett EKG (EKG till fråga 60). Vad är din tolkning?
1. Högerförskjuten el-axel
2. Högergrenblock
3. Sinus takykardi
4. Utbredda ST-höjningar
5. Utbredda ST-sänkningar
[...]
A: 2; 2

Q: 61. Några dagar efter debuten med problem i vänster underben får hon det jobbigt med andningen. Hon kan inte längre springa efter bussen utan att bli väldigt flåsig. Vad är mest troligt att du finner i status?
"En 75-årig kvinna med nedsatt njurfunktion kommer in akut på remiss från vårdcentral pga misstänkt djup ventrombos (DVT) vänster ben"
1. Andningsfrekvens 18, cyanos, blodtryck 90/60 mm Hg, subfebrilitet
2. Feber, andningsfrekvens >25/min, saturation <80% på luft, takykardi >120 slag/min
3. Lätt förhöjd andningsfrekvens, saturation 100% på luft, normal hjärtfrekvens.
4. Nedsatta andningsljud höger sida, andningsfrekvens >20/min, saturation 88% på luft
5. Subfebrilitet, lätt förhöjd andningsfrekvens, desaturation vid rörelse, hjärtfrekvens kring
100 slag/min
[...]
62. Av någon anledning beställs analys av D-dimer. Vad mäter D-dimer?
1. Fibrinolys
2. Fibrinolys följt av fibrinpolymerisation
3. Fibrinpolymerisation
4. Fibrinpolymerisation följt av fibrinolys
5. Hemolytisk anemi
[...]
63. Vilket av följande är en fördel med att kunna ta D-dimer på akuten?
1. Har hög specificitet för trombossjukdom
2. Hjälper till att differentiera mellan blödning och trombos
3. Man behöver då inte använda Wells score
4. Minskat antal patienter utsatta för onödig strålning från DT
5. Minskat behov av klinisk undersökning
[...]
A: 5; 4; 4

Q: 64. Du tagit en arteriell blodgas som visar följande resultat (normalvärden):
aB pH 7,48 (7,35-7,45)
aB PO2 15,4 kPa på 2 liter syrgas (>10) aB pCO2 2,6 kPa (4,6-6,0)
Bas överskott +1 (+/-3)
Saturation 99 procent (>95)
Hur tolkar du blodgasen?
1. Metabolisk alkalos
2. Metabolisk alkalos med respiratorisk kompensation
3. Respiratorisk alkalos
4. Respiratorisk alkalos med metabolisk kompensation
5. Inget av ovanstående
[...]
A: 3

Q: 65. Vilken undersökningsmetod är förstahandsval vid misstanke om lungemboli?
1. DT thorax med iv kontrast i lungartärfas
2. DT thorax med iv kontrast i lungvenfas
3. DT Thorax utan iv kontrast
4. MRT thorax
5. Scintigrafi
[...]
A: 1

Q: 66. För vilken undersökning nedan behöver du ange kreatininvärde?
1. Ascitestappning
2. DT med intravenöst kontrastmedel
3. DT utan intravenöst kontratmedel
4. Konventionell röntgen
5. Ultraljud
[...]
A: 2

Q: Fall 7.
En 32-årig kvinna kommer till vårdcentralen pga sveda vid miktion och täta trängningar sedan 5 dagar tillbaka. Du misstänker samhällsförvärvad urinvägsinfektion.
67. Vilken av följande bakterier är vanligaste orsak till hennes besvär?
1. Enterobacter aerogenes
2. Staphylococcus haemolyticus
3. Staphylococcus lugdunensis
4. Streptococcus pyogenes
5. Staphylococcus saprophyticus
[...]
68. Vad gör du i nästa steg?
1. Börjar behandla patienten med antibiotika omedelbart utan att ta något prov för odling
2. Tar inte urinprov för odling eftersom du bestämmer att inte behandla patienten
3. Tar urinprov för odling och avvaktar labresultat
4. Tar urinprov för odling och börjar behandla patienten med antibiotika omedelbart
5. Tar urinprov och blodprov för odling och avvaktar labresultat
[...]
A: 5; 1

Q: 69. Vilket är under normala förhållanden det kvantitativt dominerande proteinet i urin?
1. Albumin
2. Cystatin C
3. Myoglobin
4. Orosomukoid (α1-acid glykoprotein)
5. Uromodulin (Tamm-Horsfall protein)
[...]
70. Serumproteinmönster kan hjälpa vid diagnostisering av inflammation. Vilka tre proteiner sjunker vid inflammation?
1. Albumin, ceruloplasmin och transferrin
2. Albumin, orosomukoid och transferrin
3. Albumin, prealbumin och orosomukoid
4. Albumin, prealbumin och transferrin
5. Antitrypsin, haptoglobin och orosomukoid
[...]
A: 5; 4

Q: 71. Vid närmare anamnestagning framkommer det även att kvinnan senaste dygnet känt sig alltmer slö och även fått hög feber. Vilken diagnos misstänker du nu i första hand?
1. Kolecystit
2. Njursten
3. Pyelonefrit
4. Septisk chock
5. Urinvägsinfektion
[...]
72. Vilken undersökningsmetod är förstahandsval vid frågeställning om enbart njurstorlek och hydronefros?
1. Buköversikt
2. DT njurar
3. MRT buk
4. Renogram
5. Ultraljud
[...]
A: 3; 5

Q: 73. Du kompletterar anamnesen och hon berättar att hon det senaste dygnet känt sig ”alldeles uttorkad”. När du frågar om hur mycket hon har kissat idag berättar hon att hon inte kissat något alls. Vad kallas det med ett annat ord när man inte kissar alls?
A. Anuri
B. Hematuri
C. Nocturi
D. Oliguri
E. Polyuri
[...]
74. Sedan berättar patienten att hon p.g.a. feber och värk i kroppen inte har ätit och druckit något de senaste två dagarna. Detta, i kombination med det som patienten berättat ovan, gör dig orolig för något. Vad?
1. Akut njursvikt
2. Hjärtsvikt
3. Magsår
4. Postrenalt hinder
5. Ökad blödningsrisk
[...]
A: A; 1

Fall 8.
En 80-årig kvinna söker på akutmottagningnen pga dyspné och hjärtklappning sedan cirka 2 dygn tillbaka. Det finns inga tidigare journaler. Hon dricker nog lite för mycket vin i perioder men är i övrigt frisk. När du lyssnar på hjärtat låter rytmen oregelbunden, puls ca 150/min. Hon har även lätta pittingödem kring anklarna bilateralt.
75. Vilket är det troligaste tillståndet i fallbeskrivningen ovan?
A. Delirium
B. Förmaksflimmer
C. Hjärtinfarkt
D. KOL-exacerbation
E. Sinustakykardi
B
76. Hur gör du för att kvantifiera en patients alkoholintag under din intervju med patienten?
Frågar efter antalet standardenheter alkohol per vecka
Frågar efter hur många gånger per vecka hen dricker Frågar om hen dricker alkohol i ensamhet
Mäter alkoholhalten i blodet
Mäter alkoholhalten i utandningsluften
Frågar efter antalet standardenheter alkohol per vecka
77. Alkoholmarkörer brukar ibland delas in i direkta och indirekta markörer. Vilket alternativ är exempel på direkta markörer?
1. B-PEth och S-CDT
2. P-GT och Erc-MCV
3. P-GT och P-ALAT
4. S-CDT och P-GT
5. U-EtG och B-PEth
5
78. Vad av följande är typiskt för pittingödem?
1. Det bildas gropar i vävnaden när man trycker på ödemen
2. Hemosiderininlagringar ses ofta i huden
3. Rodnad och utslag i huden kring ödemen
4. Svaga fotpulsar distalt om ödemen
5. Värmeökning vid palpation kring ödemen
1
79. Vilken av följande laboratorietester är mest användbar för att identifiera de kardiovaskulära symptom patienten uppvisar? Se övre fallbeskrivning.
1. CK-MB
2. C-reaktivt protein
3. D-dimer
4. NT-pro-BNP
5. Troponin T
4

Q: 80. Vilken av följande diagnoser tror du är mest rimlig när du får ett lungröntgensvar där det står ”små mängder bilateral pleuravätska, förstorad hjärtkontur, subtila tecken till stas. Inga infiltrat. Ordinära förhållanden kring hili”
A. Hjärtsvikt
B. KOL
C. Pneumoni
D. Sarkoidos
E. Tuberkulos
[...]
A: A

Q: 81. Vid vilken av följande situationer är det lämpligast att undersöka patienten med hjärt-MR, snarare än med någon annan undersökningsmetod?
1. Akut vid misstanke om perikardtamponad
2. För kontroll av pacemakerfunktion
3. Vid nyupptäckta blåsljud
4. Vid samtidig troponinstegring, akut bröstsmärta och ST-höjningar
5. Vid utredning av oklar hjärtsvikt
[...]
82. Vilket av följande är FALSKT om MR-hjärta?
1. MR-hjärta kan användas för att utesluta/bekräfta genomgången hjärtinfarkt
2. MR-hjärta med kontrast innebär exponering för joniserande strålning
3. MR-hjärta är en lämplig undersökningsmetod vid misstanke om akut myokardit
4. Pacemaker är en relativ kontraindikation för MR-hjärta
5. Vid känd genomgången hjärtinfarkt kan MR-hjärta användas för att kartlägga transmuralitet
[...]
A: 5; 2

Q: 83. Du vill kontrollera kvinnans blodsocker under en längre period. Vilken analys ger bäst information om sockerläget i blodet de senaste månaderna?
A. C-peptid
B. Glukos
C. HbA1c
D. HbF
E. Insulin
[...]
84. Du ringer till en vårdavdelning för att lägga in patienten för observation och behandling. Hur rapporterar du?
1. Enligt ABCDE
2. Enligt GCS
3. Enligt RETTS
4. Enligt SBAR
5. Rapporterar diagnos och planerade åtgärder
[...]
A: C; 4

Q: 34. Vilket av följande alternativ är mest sannolika ultraljudsfyndet vid undersökning av hjärtat (ordförklaring: hypokinesi=nedsatt regional kontraktion; akinesi=upphävd regional kontraktion) vid genomgången hjärtinfarkt på grund av ocklusion i främre nedåstigande koronarartären (LAD)?
1. Anteroseptal akinesi
2. Inferior akinesi
3. Inferior väggförtunning och hypokinesi
4. Lateral hypokinesi
5. Uttalad mitralisinsufficiens på grund av papillarmuskelruptur
[...]
A: 1

Fall 9.
En 50-årig man med trasslig social situation inkommer slö men pratbar till akutrummet. Du får veta av ambulanspersonalen att mannen är känd ”på stan” som intravenös missbrukare men att han inte setts till den senaste tiden. När du undersöker mannen noterar du andningsfrekvens 9, saturation 87% på luft, normala andningsljud, normal hjärtrytm utan biljud, blodtryck 90/60, puls 115, inget avvikande i neurologstatus men med GCS 3+4+6, svaga perifera pulsar och förlångsammad kapillär återfyllnad. Ingen feber, och inga hudutslag.
85. Vilken av följande parametrar ingår i GCS?
1. Pupillreaktion vid smärtstimuli
2. Svar på tilltal
3. Test av diadokokinesi
4. Undersökning av Babinskis tecken
5. Ögonmotorik
2
86. Patienten har dålig hudturgor, och kapillärt glukos är på 8,6 mmol/l. Vilket av följande ytterligare serumlaboratorietestfynd är sannolikt förhöjt?
A. P-ALAT
B. P-CK
C. P-triglycerid
D. P-urea
E. S-Osmolalitet
E
87. Du konstaterar att mannen är hypovolem. Vilka statusfynd är typiska för hypovolemi?
1. Förlångsammad kapillär återfyllnad, lågt blodtryck och påverkad medvetandegrad
2. Hög pulsfrekvens, lågt blodtryck, nedsatt saturation
3. Lågt blodtryck, hög pulsfrekvens, svaga perifera pulsar
4. Påverkad medvetandegrad, sänkt andningsfrekvens och lågt blodtryck
5. Sänkt andningsfrekvens, påverkad medvetandegrad och afebrilitet
3
88. Din behandling på akutrummet går initialt ut på att korrigera patientens hypovolemi och under tiden du gör detta funderar du över varför han blivit hypovolem. Det framkommer när du pratar mera med patienten att hans mamma, som han bor hos, varit borta på sommarsemester i två veckor och att han då ägnat mestadelen av tiden åt sitt missbruk. Vad är den mest troliga anledningen till att han blivit hypovolem?
1. Han har drabbats av diabetes mellitus med ökade vätskeförluster via urinen som följd
2. Han har inte druckit (eller ätit) något under tiden hans mamma varit bortrest
3. Han har kräkts extensivt den senaste veckan, utan att ersätta förlusterna med extra vätskeintag
4. Han har pga drogmissbruket drabbats av svår hjärtsvikt vilket lett till en omfördelning av vätskevolymerna från blodbanan till extravasala rum (lungor, mjukdelar deklivt)
5. Han har ramlat och drabbats av en inre blödning som gjort att han förlorat vätskevolymer
2
89. Vilken patientnära analys (som ger dig svar inom 5 minuter), ger dig den viktigaste informationen om patientens tillstånd i detta fall?
1. Blodgas (venös eller arteriell)
2. Kapillärt CRP
3. Kapillärt Hb
4. Kapillärt kreatinin (”snabb-krea”)
5. Urinsticka
1

Q: 90. Vilken är vanligaste typen av provmaterial för patientnära analyser (PNA)?
1. Arteriellt blod
2. Kapillärt blod
3. Likvor
4. Urin
5. Venöst blod
[...]
A: 2

Q: 91. I labstatus har du noterat följande (bland annat): P-Albumin 22 g/L (ref. 36-45) P-Bilirubin 52 μmol/L (ref. 5-25) PK (INR) 2,4 (ref. <1,1). Vilken diagnos är mest sannolik?
1. Gallsten
2. Gallvägsatresi
3. Hepatit C
4. Levercirrhos
5. Leversteatos
[...]
A: 4

Q: 92. Patienten har också diskbråck med symptom i form av nedsatt känsel lateralt höger underben samt droppfot höger. Vilken undersökningsmetod är mest lämplig vid misstänkt diskbråck som ger besvär?
1. DT bröstrygg
2. DT ländrygg
3. MRT bröstrygg
4. MRT ländrygg
5. Röntgen ländrygg
[...]
93. Vilket av följande påstående är rätt?
1. DT är överlägsen MRT vid bedömning av mjukdelar
2. Man kan utesluta aortadissektion med lungröntgen om man tar frontal- samt sidobild
3. MRT thorax är bäst vid vitalt instabila patienter där lungemboli är den mest troliga diagnosen
4. MRT är förstahandsvalet vid undersökning av bakre skallgropen och lilla bäckenet
5. Ultraljud är en mycket bra metod för att utesluta ockulta frakturer
[...]
A: 4; 4

Q: 94. En 43 årig kvinna inkommer till akuten pga ont i halsen vid sväljning sedan igår. Tilltagande smärta, svårt att svälja, feber 39 grader. Hon har kraftigt rodnade och förstorade tonsiller utan beläggningar, fler ömmande lymfkörtlar på halsen. Hon har inte hosta. Vilken preliminär diagnos ställer du?
1. Hon har troligen bakteriell tonsillit eftersom hon har 4 av 4 centorkriterier, StrepA test behövs inte
2. Hon har troligen viral tonsillit eftersom det är vanligaste orsaken till tonsillit
3. Hon har troligen viral tonsillit eftersom hon inte har beläggningar och hosta
4. Hon kan ha bakteriell tonsillit eftersom hon har 2 av 4 centorkriterier, Strep A-test avgör
5. Hon kan ha bakteriell tonsillit eftersom hon har 3 av 4 centorkriterier, StrepA-test avgör
[...]
95. Varför brukar man behandla bakteriell tonsillit med antibiotika?
1. För att förebygga glomerulonefrit och reumatisk feber
2. För att förebygga resistensutveckling
3. För att Grupp A streptokocker orsakar nekrotiserande fasciit
4. För att påskynda subjektivt tillfrisknande, minska smittsamhet och minska risk för halsböld
5. För att säkerställa att infektionen är bakteriell
[...]
A: 5; 4

Q: 96. Linda, 25 år, kommer med ambulans till akutkliniken du jobbar. Hon insjuknar plötsligt efter ett par dygns halsont med intensiv huvudvärk, illamående, kräkningar och feber. Hon skickas från närmaste sjukhus där man fann att patienten var kraftigt allmänpåverkad, nackstel och hade petekier perifert på extremiteterna. Temp 39,5 grader. Du misstänker bakteriell meningit. Vilken bakterie är den sannolika orsaken till hennes sjukdom?
1. Escherichia coli
2. Haemophilus influenzae
3. Listeria monocytogenes
4. Mycobacterium tuberculosis
5. Neisseria meningitidis
[...]
97. Vilka prover tar du för diagnostik av bakteriell meningit?
1. Cerebrospinalvätska
2. Cerebrospinalvätska, blod och ev. fokus
3. Cerebrospinalvätska, blod och urin
4. Cerebrospinalvätska och blod
5. Cerebrospinalvätska, urin och ev. fokus
[...]
A: 5; 2

Q: 98. Till barnakuten på Karolinska inkommer en 1,5 år gammal flicka med anamnes på kraftiga kräkningar och diarré sedan ett drygt dygn. Hon är ganska intorkad och du bestämmer dig för att lägga in henne för observation och uppvätskning. Du vill också utföra mikrobiologisk diagnostik. Vilket virus är troligast orsak till sjukdomen?
A. Astrovirus
B. Enterovirus
C. Norovirus
D. Rotavirus
E. Sapovirus
[...]
99. För vilket virus är flickan troligen vaccinerad?
A. Astrovirus
B. Enterovirus
C. Norovirus
D. Rotavirus
E. Sapovirus
[...]
100. Vilket provmaterial och vilken analysmetod är mest lämplig?
1. Avföring + antigentest
2. Avföring + IgM antikroppstest
3. Avföring + PCR
4. Blod + IgM antikroppstest
5. Blod + PCR
[...]
A: C; D; 3