Title: Medicin / Basvetenskap 5 / Modul 7

Q: Neoplasi defenition: [...]
A: Celler som prolifererar autonomt samt brutit sig ur normala regleringsmekanismer.

Q: Tumör defenition: [...]
A: knöl, svullnad (kan vara lite vad som)

Q: Neoplasi vs neoplasm. Vad är skillnaden?
[...]
A: Neoplasi är själva processen processen. neoplasm är resultatet.

Q: Hyperplasi defenition: [...]
A: Ökning av antalet celler som svar på ett stimulus. ej att förväxlas med hypertofi

Q: Hamartom defenition:
[...]
A: Tumörliknad och godartad förändring i ett organ. Består av vävnad som normalt finns på stället, men som växer på ett oorganiserat sätt.

Q: Beningna vs Malign avgränsbarhet:
[...]
[...]
A: Beningna är välavgränsade; Maligna är ej välavgränsade, växer fingerlikt

Q: Malign eller benign?
Växer snabbt med områden av blödningar och nekros
[...]
A: Malign

Q: Malign eller benign?
Ej infiltrativ i omgivande vävnad
[...]
A: Benign

Q: TYP - BENIGN - MALIGN
skivepitel [...] [...]
A: skivepitelpapillom; skivepitelcarcinom

Q: TYP - BENIGN - MALIGN
körtelepitel [...] [...]
A: adenom; adenocarcinom

Q: TYP - BENIGN - MALIGN
urotel [...] [...]
A: urotelialt papillom; urotelialt carcinom

Q: TYP - BENIGN - MALIGN
leverceller [...] [...]
A: hepatocellulärt adenom; hepatocellulärt carcinom (HCC)

Q: TYP - BENIGN - MALIGN
gallgångsepitel [...] [...]
A: gallblåseadenom; kolangiocarcinom

Q: TYP - BENIGN - MALIGN
bindväv [...] [...]
A: fibrom; fibrosarkom

Q: TYP - BENIGN - MALIGN
fettväv [...] [...]
A: lipom; liposarkom

Q: TYP - BENIGN - MALIGN
brosk [...] [...]
A: chondrom; chondrosarkom

Q: TYP - BENIGN - MALIGN
ben [...] [...]
A: osteom; osteosarkom

Q: TYP - BENIGN - MALIGN
blodkärl [...] [...]
A: hemangiom; hemangiosarkom

Q: TYP - BENIGN - MALIGN
lymfkärl [...] [...]
A: lymfangiom; lymfangiosarkom

Q: TYP - BENIGN - MALIGN
glatt muskulatur [...] [...]
A: leiomyom; leiomyosarkom

Q: TYP - BENIGN - MALIGN
tvärstrimmig muskulatur [...] [...]
A: rhabdomyom; rhabdomyosarkom

Q: TYP - BENIGN - MALIGN
pigmentceller (melanocyter) [...] [...]
A: pigmentnevus; malignt melanom

Q: TYP - BENIGN - MALIGN
lymfoida celler [...]
A: lymfom

Q: TYP - BENIGN - MALIGN
hematopoetiska celler [...]
A: leukemi

Q: TYP - BENIGN - MALIGN
totipotenta celler [...] [...]
A: moget teratom; omoget teratom

Q: Papilom defenition: [...]
A: godartad epiteltumör, fingerlik bestående av fibrovaskulär stjälk och utklädd på ytan av ett epitel.

Q: Vad är kondylom? Vad orsakar det?
[...]
A: skivepitelpapillom som orsakas av humant papillomvirus

Q: Metaplasi defenition: [...]
A: ursprungscelltyp ersätts av en annan celltyp

Q: Metaplasier är ofta helt reversibla om [...]
A: den skadliga stimulin tas bort

Q: Vanligaste formen är skivepitelmetaplasi när ett [...] ersätts av [...]
A: körtelepitel; skivepitel

Q: Atypi Definition: [...]
A: avvikelse från normal cellulär morfologi

Q: Hos en cell med atypi kan cellkärnan vara [...] eller [...]
A: förstorad; hyperkromatisk

Q: Pleomorfism betyder: [...]
A: variation i cellernas och cellkärnornas form och storlek

Q: Dysplasi defenition: [...]
A: abnormal tillväxt av en cell som kan vara förstadie till cancer.

Q: Anaplasi defenition: [...]
A: utebliven differentiering och funktion hos celler. Ingen kvarvarande egenskap och oigenkännlig från vanliga celler.
Extra: Obs: Hög differentiering = lik normal vävnad.

Q: Dysplasi kan graderas beroende på hur stor andel av cellerna som har atypi. Graderas som [...], [...] och [...]
A: lätt (CIN I); måttlig (CIN II); grav (CIN III)

Vid ökande grad av dysplasi ses minskad cytoplasma.
Vid ökande grad av dysplasi ses fler mitoser.
Vid ökande grad av dysplasi ses stora cellkärnor.
Vid ökande grad av dysplasi ses ökad pleomorfism.

Q: Cancer in situ defenition: [...]
A: fullt utvecklad cancer men har ännu inte fått egenskapen att kunna bryta genom basalmembranet

Q: Invasiv cancer defenition: [...]
A: Cancercellerna kan nu sprida sig via blodet och lymfvätskan

Q: 2020 sågs [...] nya fall av cancer i Sverige.
A: 60000

Q: I världen är [...] vanligaste formen av cancer
A: kvinnlig bröstcancer

Q: [...] är den cancersjukdom som orsakar flest dödsfall totalt i världen.
A: Lungcancer

Q: Vanligast i Sverige som rapporteras till cancerregistret är [...] följt av [...].
A: prostatacancer; bröstcancer

Q: Vanligaste cancer hos barn är [...], [...] och [...]
A: ALL; AML; hjärntumörer

Q: [...] barn per år drabbas av cancer.
A: 300

Q: Tumörspridningsvägar
Direkt överväxt på angränsande organ/vävnad = [...]
A: Per continuitatem

Q: Tumörspridningsvägar
Spridning via nerver = [...]
A: Perineural spridning

Q: Tumörspridningsvägar
Spridning via blod = [...]
A: Hematogen spridning

Q: Tumörspridningsvägar
Spridning via lymfa = [...]
A: Lymfatisk spridning

Q: Tumörspridningsvägar
[...] = [...] = tumörceller vandrar upp längs en gång och upp på epitelet. Vanligast i bröstet.
A: Intraepitelial spridning; pagets sjukdom

Q: I tumörutvecklingen fungerar [...] som "gaspedal".
A: onkogener

Q: I tumörutvecklingen fungerar [...] som "broms".
A: tumörsuppressorgener

Q: Onkogener vs tumörsuppressorgener. Hur många alleler behöver vara skadade?
[...]
[...]
A: Onkogener: skada i ena allelen; Tumörsuppressorgener: Skada i båda allelerna

Q: Protoonkogener defenition: [...]
A: Normala gener som kodar för proteiner som främjar celltillväxt, celldelning och överlevnad.

Protoonkogener kan omvandlas till onkogener på 4 sätt, vilka?
Aktiverande punktmutation
Genamplifiering
Bildandet av ett hybridprotein
Promoter substitution

Q: Protoonkogener kan omvandlas till onkogener genom aktiverande punktmutation. Vad innebär detta?
[...]
A: en nukleotid byts ut mot en annan → en aminosyra byts ut som leder till ny funktion hos proteinet.

Q: Protoonkogener kan omvandlas till onkogener genom genamplifiering. Vad innebär detta?
[...]
A: Antalet kopior av genen ökar.

Q: Protoonkogener kan omvandlas till onkogener genom aktiverande bildandet av hybridproteiner. Vad innebär detta?
[...]
A: Hopslagande av två olika gener och bildar då ett hybridprotein.

Q: Protoonkogener kan omvandlas till onkogener genom “promoter substitution". Vad innebär detta?
[...]
A: “promoter substitution” (dvs, delen genen som bestämmer när den ska aktiveras) leder till dereglering av genens uttryck.

Q: Välkända exempel av tumörsuppresssorgener är [...] och [...]
A: RB; p53

Q: Vad innebär two hit theory?
[...]
A: Det krävs 2 mutationer för att tumörsuppressorfunktionen ska förloras.
Extra: Skada i båda allelerna krävs för att tappa tumörsuppressorgener.

Tumörsupressorgener kan inaktiveras på 4 olika sätt. Vilka?
Inaktiverande mutation
Deletion
promoter DNA hypermetylering
Interaktion med virala onkoproteiner

Q: Tumörsupressorgener kan inaktiveras genom inaktiverande mutation. Vad innebär detta?
[...]
A: Mutation som leder till att proteinet tappar sin funktion

Q: Tumörsupressorgener kan inaktiveras genom deletion. Vad innebär detta?
[...]
A: Radering av den genetiska koden för det givna proteinet.

Q: Tumörsupressorgener kan inaktiveras genom promoter DNA hypermetylering. Vad innebär detta?
[...]
A: Metylerat kromatin → kromatinet sluter sig och därmed förhindrar transkription.

Q: Tumörsupressorgener kan inaktiveras genom interaktion med virala onkoproteiner. Vad innebär detta?
[...]
A: Virusrelaterade onkoproteiner kan interagera med tumörsupressorgener och stänga av genuttrycket för dessa..

Q: Driver vs passenger mutationer. Vad är den principiella skillnaden?
Drivers: [...]
Passengers: [...]
A: Ger cellen en betydande selektiv fördel. Tumören är beroende av genen för sin fortlevnad.; ger inte cancercellen någon tillväxtfördel

Q: Vilken mutation skulle vara bäst att rikta terapi mot? Driver eller passenger mutationer?
[...]
A: Driver mutationer
Extra: Tumören är ”beroende” av drivande mutationer för sin fortlevnad → Utgör potentiella terapeutiska targets!

Q: Vad är ploidi?
[...]
A: betecknar hur många kromosomuppsättningar som finns i en cell
Extra: Ploidi:
- betecknar hur många kromosomuppsättningar som finns i en cell
- humana somatiska celler är diploida = har en dubbel uppsättning av alla kromosomer

Q: vad betyder polyploidi?
[...]
A: Fler än två kopior av samtliga kromosomer, t.ex. triploidi = 69 kromosomer

Q: Vad betyder aneuploidi?
[...]
A: fler eller färre än 46 kromosomer

Q: I en normal cell krävs tillväxtfaktor som binder in till en [...] ([...])→ signalvägar initieras som leder till celldelning och celltillväxt.
A: tillväxtfaktorreceptor; GFR

Q: [...] kodar för en [...] som ofta amplifierat vid bröstcancer och ventrikelcancer.
A: HER2; TKR (tyrosinkinasreceptor)

Q: Hur kan virus infektion leda till cancer?
[...]
[...]
[...]
A: Integrering av virus DNA i humana genomet; Virala proteiner som interagerar med värdens proteinmaskineri; Kronisk inflammation

Q: Vilken form av ärftlighet har de flesta cancer? (dvs recessivt, dominant osv)
[...]
A: Autosomal Dominant Nedärvning
Extra: - Autosomal Dominant Nedärvning
  - Autosomal = ej på könskromosom
  - Räcker med en kopia för att utveckla fenotypen/cancer.
  - Varje barn har 50% risk att ärva mutationen.
  - Inte alla mutationsbärare utvecklar cancer som förklaras av inkomplett penetrans.

Kliniska kännetecken som gör att man bör utreda ärftlig cancer:
Flera släktingar med samma cancersjukdom
Tidig debut av cancer jämfört med sporadiska fall
Multipla primärtumörer
Associerade tumörer (ex. bröstcancer och ovarial)

Q: Vad krävs för att utveckla cancer vid autosomal Dominant Nedärvning?
[...]
A: Krävs “second hit” för att utveckla cancer.

Q: Hur kan tumörens mikromiljö påverka immunförsvaret negativt?
[...]
[...]
[...]
A: ECM remodellering; Hypoxi; Förändrad metabolism (sänkt pH)

Q: Hur kan genetisk instabilitet uppstå?
[...]
A: T.ex. pga dysfunktionell DNA-reapration orsakat av mutation

Q: Vad gör normalt RB?
[...]
A: RB binder in och blockerar normalt transkriptionsfaktorn E2F och hindrar inducering av gener som är nödvändiga för S fasen

Q: Vad kan mutation eller deletion av RB leda till?
[...]
A: E2F konstitutivt i fritt läge --> okänslig mot stoppsignaler
Extra: För att en cell ska fortgå cellcykeln krävs att tillväxtfaktorer (GF) binder till tillväxtfaktorreceptorn (GFR). Detta leder till en intracellulär transduktion. I ett fosforylerat tillstånd frisläpps E2F från Rb proteinet vilket tillåter transkribering av S-fas gener. När Rb inte är fosforyleras hämmas inträde till S-fasen.

Q: Vad har p53 för huvudsakligt syfte?
[...]
A: Vid DNA skada kan p53 inducera DNA reparering, apoptos eller G1 arrest.

Q: Vad kan mutation eller förlust av p53 leda till?
[...]
A: DNA skada → ingen cell cycle arrest, apoptos och ingen DNA reparation → tumör.

Hur uppstår metasstaser?
Primära tumören bildar metastaserande subkloner
Intravasering in i blodbanan
Interaktion med lymfoida celler och bildning av tumöremboli
Emobli fastnar och extravaserar ut i vävnaden.

Q: Beskriv invasionsprocessen
[...]
[...]
[...]
A: E-cadherin, som normalt fungerar som klister mellan celler, är inaktiverat i cancerceller.; Uppluckring av ECM med proteloytiska enzym; Remodellering av matrix som tillåter migration

Q: Hur kan cancerceller inducera angiogenes?
[...]
[...]
A: HIF fungerar som en sensor för syrebrist --> reglerar VEGF (vascular endothelial growth factor); Cancerceller har minskad proteolytisk degradering av HIF → ökad angiogenes

Q: Beskriv warburg-effekten:
[...]
A: Överuttryck av HIF --> cancerceller prioriterar icke-oxidativ glykloys
Extra: - Warburg-effekten
  - Cancerceller nyttjar i hög grad och utvinner merparten av sin energi via glykolysen. Trots tillgängligt syre “prioriteras” en icke-oxidativ nedbrytning - fermentering - av pyruvat till laktat
  - Beror på mutationer som ger överuttryck av HIF-1 → Säkerställer adekvat ATP-utbyte, intermediärmetaboliter för syntes av cellulära komponenter och sänker extracellulärt pH (via laktat) → Gynnar invasion, metastasering, terapiresistens och “immune evasion”.

På vilket sätt gynnar warburg-effekten cancercellen?
Intermediärmetaboliter för syntes av cellulära komponenter och sänker extracellulärt pH (laktat) --> Gynnar  invasion, metastasering, terapiresistens och “immune evasion”.

Q: Vad betyder kakexi i samband med cancer?
[...]
A: Avmagring, trötthet och anemi orsakat av lösliga faktorer som cytokiner tillverkade av tumören.
Orsakas inte av näringsbrist till följd av ökad energibehov av tumör
Extra: Kakexi = Allmänt illabefinnande, undernäring och viktminskning, oftast i samband med kronisk sjukdom.
Exempel på cancerkakexi är avmagring, trötthet, anemi.
- Lösliga faktorer som cytokiner tillverkade av tumören eller patientens kropp tros ligga bakom fenomenet.
- Kakexi orsakas inte av näringsbrist till följd av ökad energibehov av tumör. Dock finns viss korrelation mellan cancerutbredning och grad av kakexi.

Q: Vad innebär paraneoplastiska syndrom?
[...]
A: Symtomkomplex som inte kan förklaras av tumörens utbredning, invasion eller direkt effekt av tumörmassan utan medieras av hormoner, cytokiner eller immunologisk reaktion
Extra: Paraneoplastiska syndrom = paraneoplasier:
- Definition: Symtomkomplex som inte kan förklaras av tumörens utbredning, invasion eller direkt effekt av tumörmassan utan medieras av hormoner, cytokiner eller immunologisk reaktion
- Ex: Lungcancer celler som producerar ACTH → påverkan på binjuren → cushings syndrom
- Ex: Lungcancer celler som producerar parathyroidahomonliknande peptid → ben → hyperkalcemi.

Q: Vad står T, N och M för i TNM-klassifikation?
T: [...]
N: [...]
M: [...]
A: tumör; node; metastaser

Q: Hur graderas TNM-klassifikation?
T: [...]
N: [...]
M: [...]
A: Tx, T1-T4 där T4 är största tumören/utberedning; Nx,N0-N3, ökande antal regionala lymfkörtlar med spridning; MX, M0-M1, M1 = fjärrmetastasering påvisad
Extra: X = kan ej bedömas

Benign tumör egenskaper:
Har ej förmåga att metastasera
Växer långsamt 
Välavgränsad
Mer lik normala celler
Extra: - Beningna:
  - Kan ändå vara farliga om de växer till sig i storlek men har inte förmåga att metastasera.
  - Växer långsamt
  - Liten i storlek
  - Välavgränsad
  - Ej infiltrativ i omgivande vävnad
  - Cellulär nivå:
    - Kärnan liknar normala celler
    - Regelbunden kromatinteckning
    - Cytoplasma liknar normala.
    - Få och bipolära mitoser
- Maligna:
  - Malign tumör = cancer
  - Större i storlek
  - Ej välavgränsad, växer fingerlikt
  - Infiltrerar omgivande vävnad
  - Växer snabbt
  - Växer snabbt med områden av blödningar och nekros
  - Kan växa in i kräl och sätta metastaser.
  - Atypiska celler - cellulär nivå:
    - pleomorfa, hyperkromatiska kärnor. En eller fler nukleoler.
    - Oregelbunden kromatinteckning
    - Cytoplasman är polymorf
    - Många och atypiska mitoser.

Maligna tumör egenskaper:
Har förmåga att metastasera
Växer snabbt
Växer fingerlikt med blödningar och nekros, ej välavgränsad
Atypiska celler
Extra: - Beningna:
  - Kan ändå vara farliga om de växer till sig i storlek men har inte förmåga att metastasera.
  - Växer långsamt
  - Liten i storlek
  - Välavgränsad
  - Ej infiltrativ i omgivande vävnad
  - Cellulär nivå:
    - Kärnan liknar normala celler
    - Regelbunden kromatinteckning
    - Cytoplasma liknar normala.
    - Få och bipolära mitoser
- Maligna:
  - Malign tumör = cancer
  - Större i storlek
  - Ej välavgränsad, växer fingerlikt
  - Infiltrerar omgivande vävnad
  - Växer snabbt
  - Växer snabbt med områden av blödningar och nekros
  - Kan växa in i kräl och sätta metastaser.
  - Atypiska celler - cellulär nivå:
    - pleomorfa, hyperkromatiska kärnor. En eller fler nukleoler.
    - Oregelbunden kromatinteckning
    - Cytoplasman är polymorf
    - Många och atypiska mitoser.

Q: Hereditär bröst- ovarialcancer orsakas av ärvda genförändringar i [...] och [...] och ärvs autosomalt dominant.
A: BRCA1; BRCA2

Vid BCR-Abl1 translokeras Abl1 från kromosom 9 så den fuseras med BCR på kromosom 22. Den nya kromosomen som skapas kallas då philadelphia kromosom. Detta ses vid KML.

Q: Vad gör RAS?
[...]
A: Överför signaler mellan ytreceptorer och intracellulära signaleringsvägar kopplade till proliferation.

Q: Är RAS oncogen eller tumörsupressor?
[...]
A: oncogen

Q: [...] och [...] är [...] för costimulering på T-celler.
A: CTLA-4; PD1; negativa regulatorer

HPV kan ge cancer i lilvmoderhalsen, tonsiller, vulva, anus och penis

Q: S100, MelanA och HMB45 är positiv vid [...]
A: melanom

Q: CD45 (LCA) är positiv vid [...]
A: lymfom

Q: GFAP, NFP är positiv vid [...]
A: neuroglial

Q: cytokeratiner är positiv vid [...]
A: carcinom

Q: Prediktiva biomarkörer definition:
[...]
A: förutsäger respons/kännslighet eller resistens för en viss terapi.
Extra: Prediktiva biomarkörer:
Defenition: förutsäger respons/kännslighet eller resistens för en viss terapi.

Q: Prognostiska biomarkörer definition:
[...]
A: Förutsäger sannolikheten för överlevnad (respektive recidiv) vid en sjukdom
Extra: - Prognostiska biomarkörer:
  - Defenition: förutsäger sannolikheten för överlevnad (respektive recidiv) vid en sjukdom
  - T.ex.
    - Högriskt HPV - tonsill, tungbas- oropharynxcancer
    - N-Myc amplifiering - Neuroblastom

Vilka är de vanligase cancerformerna kombinerat?
Prostata
Bröstcancer
Hudcancer samt skivepitelscancer exklusive malignt melanom och basalcellscancer
Tjocktarmscancer
Malignt melanom

Q: Vilka tre typer av antineoplastiska läkemedel finns mot cancer?
[...]
[...]
[...]
A: Cytostatika; Proteinkinashämmare; Monoklonala antikroppar

Q: Uppkommer hamartom från en eller flera celler?
[...]
A: uppkommer från flera celler

Q: Uppkommer malign tumör från en eller flera celler?
[...]
A: Uppkommer från en cell

Q: Genförändringar i MLH1, MSH2, MSH6, PMS2 kan orsaka [...]
A: Lynch syndrom

Q: Vilka organ drabbar vit infarkt?
A: - Solida organ där densiteten av organen blockerar blödning
- Hjärta
- Mjälte
- Njure

Q: Vilka organ drabbar röd infarkt?
A: - I organ med dubbel cirkulation där delvis perfusion kommer från en kolateral
- Lunga
- Tunntarm
- Testis

Q: Vad är Thromboangiitis obliterans?
A: Återkommande tromboser

Kroppens vätskerum andelar
IC = 2/3
Extracellulärvätska = 1/3
Plasma: 1/3 av Extracellulärvätska 
Interstitiell vätska: 2/3 av Extracellulärvätska