Title: Medicin / Basvetenskap 5.2 / Modul 11

Q: Hur graderas TNM-klassifikation?
T: [...]
N: [...]
M: [...]
A: Tx, T1-T4 där T4 är största tumören/utberedning; Nx,N0-N3, ökande antal regionala lymfkörtlar med spridning; MX, M0-M1, M1 = fjärrmetastasering påvisad
Extra: X = kan ej bedömas

Q: Prediktiva biomarkörer definition:
[...]
A: förutsäger respons/kännslighet eller resistens för en viss terapi.
Extra: Prediktiva biomarkörer:
Defenition: förutsäger respons/kännslighet eller resistens för en viss terapi.

Q: Prognostiska biomarkörer definition:
[...]
A: Förutsäger sannolikheten för överlevnad (respektive recidiv) vid en sjukdom
Extra: - Prognostiska biomarkörer:
  - Defenition: förutsäger sannolikheten för överlevnad (respektive recidiv) vid en sjukdom
  - T.ex.
    - Högriskt HPV - tonsill, tungbas- oropharynxcancer
    - N-Myc amplifiering - Neuroblastom

Q: Vilken typ av cancer har den högsta dödligheten?
[...]
A: Lungcancer

Q: Ungefär hur många personer insjuknar i luncancer i Sverige per år?
[...]
A: 2500-3500

Q: Hur många procent överever 5 år vid lungcancer?
[...]
A: 14-20%

Q: Var i lungan förekommer exogent orsakade lungcancer?
[...]
A: Centrala bronkialgrenar
Extra: Vid bronkialförgreningar bildas virvlar som ansamlar cancerframkallande ämnen.

Q: Vad är den vanligaste orsaken till lungcancer?
[...]
A: Rökning

Q: Vilken typ av lungcancer är mindre associerat med rökning?
[...]
A: Adenocarcinom

Q: Var är småcellig lungcancer, skivepitelscancer och adenocarcinom oftast lokaliserad?
[...]
[...]
[...]
A: Småcellig lungcancer: centralt i bronker; Skivepitelscancer: centralt i bronker; Adenocarcinom: perifert i lungan

Q: Hur ser skivepitelcancer i lungan ut makroskopiskt?
[...]
[...]
A: Central och obstruerar bronk -> atelektas; Hård, vit snittyta

Hur ser småcellig neuroendokrin carcinom ut makroskopiskt?
Centralt belägen
Lobulerad
Obstruerar bronker -> atelektas
Mycket aggresiv med metastaser

Q: Hur ser primär lungadenocarcinom ut makroskopiskt?
[...]
[...]
A: Välavgränsad; Perifer eller central

Q: Hur ser multipla lesioner i lungan ut makroskopiskt?
[...]
A: Många runda olilkstorade lesioner så kaallade coin lesion

Q: Central cancer i lungan orsakas av [...]
A: exogena cancerframkallande ämnen

Q: Perifer cancer i lungan orsakas av [...]
A: mutationer som t.ex. EGFR. Ej rökning i anamnes

Q: Småcellig lungcancer har sitt ursprung från [...].
A: neuroendokrina celler

Q: Skivepitelcancer i lungan har sitt ursprung från [...].
A: basalcellerna

Q: Adenocarcinom i lungan har sitt ursprung från [...].
A: Clara/Club-celler och alveolär typ 2 celler

Vilken typ av lungcancer är vanligast? (Rangordna)
1. Adenocarcinom
2. Skivepitelscancer
3. Småcellig neuroendokrin carcinom
4. Neuroendokrina tumörer

Q: Vilka immunohistokemiska markörer kan användas vid identifikation av adenocarcinom i lungan?
[...]
[...]
[...]
A: Napsin A; TTF1; CK7

Adenocarcinom i lungan kan delas upp i olika grader. Beskriv dessa:
Perkursorlesion: < 5mm
In situ adenocarcinom: > 5mm och < 3cm utan invasiv komponent
Minimalinvasivt adenocarcinom: < 3cm, invasiv komponent upp till 5mm
Invasivt adenocarcinom: invasiv komponent > 5mm

Q: I vilka organ finns TTF-1 uttryckt?
[...]
[...]
A: Lunga; Sköldkörtel

Q: KI-67 är en [...]
A: proliferationmarkör

Q: Hur ser adenocarcinom i lungan ut mikroskopiskt?
[...]
A: Körtelformationer, men beroende på differentieringsgrad

Q: Hur ser skivepitelscancer i lungan ut mikroskopiskt?
[...]
[...]
[...]
A: Riklig eosinofil cytoplasma; Mörkacellkärnor; Keratinbildning

Q: Vilken immunohistokemisk markör kan användas för att identifiera skivepitelscancer i lungan?
[...]
[...]
A: P40; CK5

Q: Vid behandling skivepitelcancer i lungan finns en prediktiv biomarkör som kan användas för att avgöra om riktad immunoterapi ska användas eller inte. Vad heter denna och hur mycket av denna markör krävs för riktad immunterapi som förstahandsval.
[...]
A: PD-L1 och ökver 50%

Q: [...] är en prediktiv biomarkör som används vid riktad immunterapi vid skivepitelcancer i lungan
A: PD-L1

Q: Hur ser småcellig lungcancer ut mikroskopiskt?
[...]
[...]
[...]
A: Tätpackade celler (ser ut som lymfocyter); Rikligt med mitoser; Rikligt med nekros

Vilka immunohistokemiska markörer kan användas för att identifera småcellig lungcancer?
TTF1
Synaptofysin
Kromogranin A
Ki-67 mycket hög

Q: I vilken åldersgrupp är neuroendokrina lungtumörer vanliga?
[...]
A: Yngre åldersgrupper

Neuroendkrina tumörer:
Hur skiljer sig och vad är gemensamt för typisk carcinoid och atypisk carcinoid?
Båda är lokaliserade centralt 
Båda har låg proliferation
Typisk carcinoid har ej nekros
Atypisk har fler mitoser eller nekros

Q: Vilka lmfogena spridningsvägar finns vid lungcancer?
[...]
[...]
[...]
A: Subkarinala lymfkörtlar; Mediastinala lymfkörtlar; Lymfkörtlar i halsregionen

Vilka organ kan lungcancer spridas till hematogent?
Lever
Binjure
Ben
Hjärna

Q: Vilka ställen kan lungcancer spridas till per continuitatem?
[...]
[...]
[...]
A: Pleura, perikardium; Thoraxvägg; Vena cava

Q: Vad kan orsaka malignt pleural mesoteliom?
[...]
[...]
A: Asbestexponering; Mutationer

Q: Vad är mekanismen vid asbest och malignt mesoteliom?
[...]
A: Asbest-fiber interagerar med mesotelceller -> inflammatoriskt svar -> Ros -> DNA-skada

Q: Vilken är den vanligaste typen av malignt mesoteliom?
[...]
A: Epithelioid mesoteliom

Q: Histokemiska markörerna calretinin och WT-1 används vid?
[...]
A: Mesoteliom

Q: Var uppkommer all bröstcancer (anatomisk del)?
[...]
A: TDLUs (Terminal duct lobular units)

Hur progredierar bröstcancer?
Flat epithelial hyperplasi
Atypisk duktal hyperplasi
Duktal cancer in situ (DCIS)
Invasiv cancer

Q: Vad innebär trippeldiagnostik vid bröstcancerutredning?
[...]
[...]
[...]
A: Klinisk undersökning; Bilddiagnostik; Punktion

Q: Vad undersöks vid den kliniska undersökningen av bröstcancer?
[...]
[...]
A: Ytliga lymfkörtlar; Bröst

Q: Ungefär hur många kvinnor drabbas av bröstcancer i Sverige per år?
[...]
A: ca 10 000

Q: Ungefär hur många kvinnor kommer att någon gång under livet drabbas av bröstcancer?
[...]
A: 1 av 9

Q: Ungefär hur stor är 5 års överlevnad i bröstcancer?
[...]
A: 85%

Q: Vad innebär punktionscytologisk undersökning?
[...]
A: Finnålspunktion som ger lösryckta celler som stryks ut på glas.

Q: Vad innebär mellan/grovnålsbiopsi?
[...]
A: Vävnadskolv tas ut som snittas och färgas. Kan särskilja cancer in situ och invasiv cancer

Q: Vad är abberant mammae?
[...]
A: Ektopisk mammarvävnad som oftast förekommer i axillen. Kan misstolkas som lymfkörtlar. Svullnar upp under graviditet.

Q: Vad är LCIS?
[...]
A: Lobulär cancer in situ. Icke-malign proliferation av lobulära celler.
Extra: Ej förstadium till bröstcancer men en riskfaktor.
Morfologiskt svårt att skilja från DCIS. Cellerna är lite mer runda.
Vi ska ej kunna skilja detta.

Q: Vad är skleroserande adenos?
[...]
A: Proliferation av körtelgångar och myoepitelet i regionens terminala gångar och lobuli. Ej atypi.

Q: Vad är fibroadenom?
[...]
A: Vanligaste benigna brösttumören som består av körtel och binvävnad

Q: Vad är Phyllodestumör?
[...]
A: Stromal tumör med varierande grad av aggressivitet

Q: Vad är intraduktalt papillom?
[...]
A: Proliferation av icke-atypisk epitel i bröstkörtelgång, bildande av veckad struktur med fibrovaskulär stjälk -> sekretion från bröstvårtan utan palpabel tumör

Q: Vad är inkapslad papillär cancer?
[...]
A: Intraduktal papillom kan övergå i inkapslad papillär cancer.

Q: Vad innebär radierande ärr?
[...]
A: Strålig benign proliferation som ofta misstolkas som invasiv bröstcancer.

Q: Vad innebär mastit?
[...]
A: Inflammation i bröstkörtelvävnad. Ofta i samband med laktation och graviditet men kan vara kopplat till cancer.

Q: Vad innebär intraduktal hyperplasi?
[...]
A: Icke-malign proliferation i epitelet i TDLU

Q: Vad innebär atypisk hyperplasi? (bröstcancer)
[...]
A: Hyperplasi med strukturell atypi. (flytande övergång till låggradig DCIS)

Q: Vad är DCIS?
[...]
A: Duktal cancer in situ. Preinvasiv cancer.

Q: Vad är invasiv bröstcancer NST?
[...]
A: NST = no special type. Invasiv ductal cancer. Samtliga invasiva bröstcancrar som inte ingår i en specialgrupp

Q: Vad ses mikroskopisk vid invasiv bröstcancer?
[...]
[...]
A: Pelomorfa cellkärnor med varierande grad av storlek.; Mitoser

Q: Vad är invasiv mucinös cancer?
[...]
A: Sällsynt brösttumör som bildar slem.

Q: Vad är pagets sjukdom?
[...]
A: Adenocarcinomceller (från DCIS) som infiltrerat bröstvårtans hudepitel. Underliggande DCIS och ibland invasiv cancer.

Q: Beskriv graderna i Nothingham histologic grade
[...]
[...]
[...]
A: Grad 1: högt differentierad, minst aggresivt. Körtelstrukturer syns; Grad 2: mitt emellan; Grad 3: Grav kärnatypi, mitoser och ingen typ av körtelstruktur kvar.

Vilka immunhistokemiska markörer används vid bröstcancer?
ER (estrogen receptor)
PR (progeseron receptor)
Ki-67
Her2

Q: Var uttrycks Her2 i bröstcancer?
[...]
A: Uttrycks i cellmembranet

Q: Vad innebär trippel-negativ bröstcancer?
[...]
A: Saknar helt uttryck av ER, PR och Her2

Q: Vad innebär neoadjuvant och adjuvant behandling?
[...]
[...]
A: Adjuvant: Tilläggsbehandling, soom radioterapi eller cytostatika som ges efter huvudbehandlingen; Neoadjuvant: Tilläggsbehandling som ges före huvudbehandlingen

Q: Vad finns det för typer av endokrin terapi vid behandling av bröstcancer?
[...]
[...]
[...]
A: Tamoxifen - ER-antagnoist; Aromatashämmare - blockar syntes av estradiol, endast postmenopausala kvinnor.; Fulvestrant- ER blockare som används vid recidiv

Q: Ge exempel på övriga farmakologiska terapier utöver endokrin terapi som används vid behandling av bröstcancer.
[...]
[...]
[...]
A: Anti Her-2 behandilng; PD-L1 hämmare; mTOR- hämmare

Q: Hur fungerar PD1/PD-L1 hämmare?
[...]
A: PD-L1 binder till PD-1 och inhiberar T-cell att döda cancercellen. Genom att hämma PD-1 reaktiveras T-celler.

Q: Vad gör BRCA-1?
[...]
A: Är en tumörsuppressor gen som repararerar dubbelsträngsbrott.

Q: Hur stor livstidsrisk för cancer ger BRCA1 och BRCA2? Vilken annan typ av cancer har man ökad risk för?
[...]
[...]
[...]
A: BRCA1 ger 80% livstidsrisk för bröstcancer; BRCA2 ger 50% livstidsrisk för bröstcancer; Ökad risk för ovarialcancer och prostatacancer

Q: Vad innebär tumörheterogenitet?
[...]
A: En tumör hos en patient är aldrig lik en annan. Inom en tumör finns också flera mutationer som gör att cellerna i samma tumör kan ha olika egenskaper.

Q: Är metastatisk sjukdom botbar?
[...]
A: Nej, behandling syftat till att förlänga överlevnad och livskvalitet

Q: Molekylära subtyper vid bröstcancer: Luminal A
Immunfenotyp: [...]
Adjuvant behandling: [...]
A: ER + PR + Ki-67 låg; Endokrin terapi

Q: Molekylära subtyper vid bröstcancer: Luminal B
Immunfenotyp: [...]
Adjuvant behandling: [...]
A: ER + (PR-) + Ki-67 hög; Endokrin terapi + kemoterapi

Q: Molekylära subtyper vid bröstcancer: Her2-positiv
Immunfenotyp: [...]
Adjuvant behandling: [...]
A: ER- PR- Her2+; Kemoterapi + anti-Her2

Q: Molekylära subtyper vid bröstcancer: Basal-like
Immunfenotyp: [...]
Adjuvant behandling: [...]
A: ER- PR- Her2-; Kemoterapi

Q: Vad innebär molekylära subtyper?
[...]
A: Cancer kan klassificeras i olika subtyper beroedne på genexpression. Dessa subtyper korrelerar bra med hur det kommer gå för patienter och hur man ska behandla dessa patienter.

Q: Vad innebär ektopi?
[...]
A: Ersättning eller avvikande lokal av ett organ eller vävnad

Q: Vad innebät heterotopi?
[...]
A: Förekomst av en vävnad på plats där den normalt inte förekommer.

Q: Vad innebär esofagit?
[...]
A: Inflammation i esofagealslemhinnan

Symptom vid esofagit:
Halsbränna
Sura uppstötningar
Värk vid sväljning
Bröstsmärtor svår esofagit

Q: Vad innebär laktogen esofagit?
[...]
A: Esofagit orsakad av läkare, t.ex. från kemo- elle rradioterapi

Q: Vilka två virus kan orsaka infektiös esofagit?
[...]
[...]
A: Cytomegalovirus (CMV); Herpes simplexvirus (HSV)

Q: Vad innebär candidaesofagit?
[...]
A: Esofagit orsakad av svamp

Q: Vilken typ av esofagit?
Makro: Gulvita plack, exudat, ulcerationer
Mirko: Akut inflammatorisk infiltration
[...]
A: Candidaesofagit

Q: När får man eosinofil esofagit?
[...]
A: Immunmedierad esofagit. Ofta av allergi

Q: Vilken typ av esofagit?
Makro: Koncentriska ringar
Mirko: Eosinofiler i det ytliga epitelskiktet
[...]
A: Eosinofil esofagit

Q: Vad orsakar refluxesofagit?
[...]
A: Relfux av magsaft

Q: Vilken typ av esofagit?
Makro: Rodnad, distala esofagus drabbad
Mirko: Högt belägna papillspetsar, basalcellshyperplasi
[...]
A: Refluxesofagit

Q: Långvarig refluxesofagit kan leda till [...]
A: barretts esofagus -> dysplasi

Q: Vilken sjukdom?
Makroskopiskt: Abnormal, laxfärgad mukosa ovanför gastroessofageal junktion
Mikroskopiskt: Metaplastiskt körtelepitel
[...]
A: Barretts esofagus

Q: Vad orsakar barretts esofagus?
[...]
A: Kronisk gastroesofageal relux

Q: Vid barretts esofagus förekommer intestinal metaplasi. Vad innebär det?
[...]
A: Förekomst av bägarceller och cylindriska celler ovanför gastroesofagela junktion

Q: Barretts esofagus kan leda till [...]
A: dysplasi -> adenocarcinom

Q: Var i esofagus hittas oftast adenocarcinom?
[...]
A: Distala tredje delen av esofagus

Q: Var i esofagus hittas oftast skivepitelcancer?
[...]
A: Vanligast i mellersta esofagus

Q: Vad är gastrit?
[...]
A: Inflammation + slemhinneskada i magslemhinnan

Q: Vad är gastropati?
[...]
A: Cellskada och regeneration utan inflammation

Q: Vad har gastrit för patogenes?
[...]
A: Obalans mellan skyddande och skadliga faktorer. T.ex. för mycket saltsyra, minskad slemproduktion.

Q: Vilket läkemedel kan orsaka gastrit?
[...]
A: NSAID. COX-hämning minskar E2 och I2 som har skyddande effekt.

Q: Vad ses mikroskopiskt vid akut gastrit?
[...]
A: Förekomst av neutrofiler ovanför basalmembranet

Vad ses mikroskopiskt vid akut erosiv hemorragisk gastrit?
Erosioner
Blödning
Nekros
Neutrofil inflammation

Q: Vilka två typer av kronisk gastrit finns?
[...]
[...]
A: EMAG = enviromental metaplastic atrophic gastritis; AMAG = Autoimmune metaplastic atrophic gastritis

Q: Vilka är de vanligaste orsakerna till kronisk gastrit?
[...]
[...]
[...]
A: H. pylori; Autoimun gastrit; NASAID

Q: Vilken del av ventrikeln drabbar helicobacter pylori associerad gastrit?
[...]
A: Antrum

Q: Helicobacter pylori-associerad gastrit kan sprida sig till olika delar av ventrikeln. Vad får de för effekter?
[...]
[...]
A: Antral gastrit -> ökad HCL -> peptisk ulkus; Spridning till corpus fundus -> färre parietalceller -> minskad HCL och intestinal metaplasi -> ökad risk för adenocarcinom

Q: Hur ser helicobacter pylori-associderad gastrit ut mikroskopiskt?
[...]
[...]
[...]
A: H. pylori i slemmet; Neutrofiler; Inducerad lymfoidvävnad (MALT)

Q: Hur ser helicobacter pylori-associderad gastrit ut makroskopiskt?
[...]
[...]
[...]
A: Förtjockad rugae; Ulcerationer; Rodnad

Q: Vad är patogenesen för AMAG?
[...]
A: Antikroppar mot parietalceller och intrinsic factor.

Q: Vilken del av ventrikeln är påverkad vid AMAG?
[...]
[...]
A: Corpus; Fundus

Q: Hur kan AMAG leda till anemi och vilken typ av anemi?
[...]
A: Förlust av parietalceller -> Minskad intrisic factor -> minskad B12-absorption i ileum -> megaloblastisk anemi

Q: Hur leder AMAG till hyperplasi av G-celler?
[...]
A: Förlust av parietalceller -> minskad HCL -> ökad gastrin -> hypergastrinemia -> hyperplasi av G-celler

Q: Hur ser AMAG ut makroskopiskt?
[...]
[...]
A: Utslätade rugae; Tunn slemhinna

Q: Hur ser AMAG ut mikroskopiskt?
[...]
[...]
[...]
A: Inflammatoriska celler; Slemhinne atrofi; Intestinal metaplasi

Q: Vilka tumörer kan H.pylori respektive autoimmun gastrit leda till?
[...]
[...]
[...]
A: Båda kan leda till adenocarcinom; H.pylori kan leda till lymfom; autoimmun gastrit kan leda till NET

Q: Vad orsakar peptisk ulkussjukdom?
[...]
A: Saltsyrainducerad som t.ex. H.pylori eller NSAID

Q: Vilka två benigna polyper kan uppstå i ventrikeln?
[...]
[...]
A: Inflammatorisk/hyperplastisk polyp; Funduskörtelpolyp

Q: Vad kan orsaka inflammatorisk/hyperplastisk polyp?
[...]
A: Kronisk gastrit som orsakar skada.

Q: Vad kan orsaka funduskörtelpolyp?
[...]
[...]
A: Vid behandling av protonpumpshämamre; Familjär adenomatös polypos

Q: Vilken är den vanligaste polypen i ventrikeln?
[...]
A: inflammatorisk/hyperplastisk polyp

Q: Vilka två typer av adenocarcinom i ventrikeln finns?
[...]
[...]
A: Intestinal typ; Diffus typ

Q: Hur ser adenocarcinom med intestinal typ ut makroskopiskt?
[...]
A: Polypoid eller ulcererad

Q: Hur ser adenocarcinom med diffus typ ut makroskopiskt?
[...]
A: Förtjockad vägg, utslätad rugae

Q: Hur ser adenocarcinom med intestinal typ ut mikroskoppiskt?
[...]
A: atypiska körtlar

Q: Adenocarcinom av diffus typ är associerad med mutation i [...] genen.
A: CDH1

Q: Adenocarcinom av intestinal typ är associerad med mutation i [...] genen.
A: APC

Q: Vilka virus ger ökad risk för adenocarcinom i ventrikeln?
[...]
[...]
A: H.pylori; Epstein barr virus

Q: Extranodalt lymfom i ventrikeln kan vara associerad till [...] och [...].
A: kronisk h.pylori-infektion; lymfoid hyperplasi

Q: Extranoduala lymfom i ventrikeln är i de flesta fall utgångna från [...].
A: MALT

Q: Neuroendokrina tumörer i ventrikeln är associerade med [...] och [...].
A: kronisk gastrit; endokrincellshyperplasi

Q: Vilken celltyp utgår GIST ifrån?
[...]
A: Mesenkymala celler

Q: GIST kan ha två olika mikroskopiska former, vilka?
[...]
[...]
A: Spolcellig; Epiteloidcellig

Beskriv patogenesen för celiaki:
Gluten bryts ned i borstbrämet till gliadin
Gliadin deamineras av transglutaminas
Deaminerat gliadin kan aktivera T-cellsrespons
Antikroppar bildas mot transglutaminas och deaminerat gliadin

Q: Vad händer mikroskopiskt vid celiaki?
[...]
[...]
A: Villusatrofi; krypthyperplasi

Q: Hur ställs diagnosen celiaki?
[...]
[...]
[...]
A: Antikroppar mot transglutaminas och gliadin; Biopsi; Genetik (HLA-typ)

Q: Vilka två typer av IBD finns?
[...]
[...]
A: Crohns sjukdom; Ulcerös kolit

Q: Hur ser crohns sjukdom ut makroskopiskt?
[...]
[...]
A: Fläckvis med lesioner och normal slemhinna; Krypande fett

Q: Var är crohns sjukdom lokaliserad?
[...]
A: Kan drabba hela mag-tarmkanalen, även magsäck och esofagus

Q: Hur ser ulcerös colit ut makroskopiskt?
[...]
[...]
A: Megakolon; Uttunnad vägg, granulerad och röd slemhinna.

Q: Var är ulcerös colit lokaliserad?
[...]
A: Börjar i rektum och rör sig i proximal riktning

Q: Hur ser ulcerös kolit ut mikroskopiskt?
[...]
[...]
[...]
A: Pseudopolyper; Ulcerationer; Atrofi

Q: Vilka typer av icke-neoplastiska kolonpolyper finns?
[...]
[...]
[...]
A: Inflammatoriska; Hamartomatösa; Hyperplastiska

Q: Vilken typ av polyp?
Rektal blödning, slem i avföring, inflammatorisk lesion i rektums framvägg
Orsakas av återkommande mekanisk skada, regeneration och infalmmation
[...]
A: Inflammatorisk polyp

Q: Vilken typ av polyp?
Ej klarlagt patogenes
Mikroskopiskt ses mogna bägarceller och enetrocyter
[...]
A: Hyperplastiska polyper

Q: Vilken typ av adenom i kolon har högst risk för cancer?
[...]
A: Villöst

Q: VIlken typ av adenom i kolon är vanligast?
[...]
A: Tubulärt

Q: Finns för orsaker till adenom i kolon?
[...]
[...]
A: Sporadisk; Familjära polypossyndrom som t.ex. FAP

Q: Hur ärvs familjär adenomatös polypos?
[...]
A: Autosomalt dominant

Q: Hur stor cancer risk har man vid FAP?
[...]
A: 100% före 30 års ålder

Q: Vilken gen är muterad vid FAP?
[...]
A: APC-genen

Q: Vilken gen är oftast muterad vid lungcancer kopplad till rökning?
[...]
A: KRAS

Q: Mutation i BAP1 eller CDNK2A är associerad med vilken typ av tumör?
[...]
A: Mesoteliom

Q: Vad har galla för funktioner?
[...]
[...]
[...]
A: Emulgera lipider i tarmen; Eliminera bilirubin; Eliminera överskott av kolesterol

Q: Bilirubin bildas huvudsakligen i samband med [...].
A: nedbrytning av erytrocyter

Q: Hur transporteras bilirubinet till levern?
[...]
A: Transporteras i blodet i bilirubin-albumin komplex

Q: Vad händer med bilirubin i levercellerna?
[...]
A: BIlirubinet konjugeras och blir då mer vattenlösligt. Utsöndras sedan i gallan.

Q: Vad innebär ikterus?
[...]
A: Kraftigt förhöjda nivåer av serumbilirubin

Q: Annat ord för ikterus är [...].
A: gulsot

Q: Vad innebär kolestas?
[...]
A: Nedsatt förmåga till gallbildning eller transport

Q: Vad ses mikroskopiskt vid kolestas?
[...]
A: Gallpigment både intracellulärt och mellan hepatocyter

Q: Vilka två inflammatoriska leversjukdomar kan orska kolestas?
[...]
[...]
A: PBC (Primär bilär kolangit (cirros)); PSC (Primär skleroserande kolangit)

Q: Vad innebär primär skleroserande kolangit?
[...]
A: Autoimmun gallvägssjukdom som leder till fibros och förträngning av gallvägarna. Förträningen leder till recidiverande kolangiter.

Q: För vilken typ av cancer ger PSC en ökad risk för?
[...]
A: Ger ökad risk för gallgångscancer.

Q: PSC är starkt kopplad till en annan inflammatorisk sjukdom, vilken?
[...]
A: Ulcerös colit

Q: Vad innebär primär bilär kolangit?
[...]
A: Autoimmun sjukdom som leder till destruktion av små intrahepatiska gallgångar.

Q: Vilken grupp drabbar främst primär bilär kolangit?
[...]
A: Kvinnor

Q: VIlka hepatiter smittar fekal- oralt?
[...]
A: A och E

Q: I vilka områden är hepatit A?
[...]
A: I sammhällen med dåliga sanitära förållanden, fekal förorening av vatten och mat

Q: Vilken hepatit fås av DNA-virus?
[...]
A: Hepatit B, resten av hepatiter är RNA virus

Hur smittar hepatit B?
Blod, blodsmitta
Birthing, från mor till barn
Bonking, sexuellt
Beroende, intravenöst missbruk

Q: Vilka hepatiter kan leda till kronisk hepatit?
[...]
A: Konsonanterna, dvs B,C, D

Q: Vilken åldergrupp har högst sannolikhet att utveckla kronisk hepatit B?
[...]
A: Barn

Q: Vilka två kilniska förlopp finns vid Hepatit B. Vad innebär dessa?
[...]
[...]
A: Akut: I de flesta vuxna patienter → utläkning och immunitet; Fulminant: Massiv levercellsnekros → leversvikt och död

Q: Vilken hepatit leder i de flesta fall till kronisk hepatit?
[...]
A: Hepatit C

Q: Hepatit C leder till:
[...]
[...]
[...]
A: Cronisk hepatit; Cirros; Cancer, hepatocellulär cancer

Q: Vad är speciellt med smittning med Hepatit D?
[...]
A: Hepatit D fås av ett defective virus, kräver hepatit B virus för att infektera

Q: I vilka områden är hepatit E vanligast?
[...]
A: Ekvatorn: asien, indien, afrika, mellan östern, mexiko.

Q: Vilken grupp har hög mortalitet vid hepatit E?
[...]
A: Gravida

Q: Vilken inflammatorisk cell är involverad vid hepatiter?
[...]
A: T-celler

Q: Vilka hepatiter kan utvecklas till hepatocellulär cancer?
[...]
A: Hepatit B och C

Q: Vad ses mikroskopiskt vid cirros?
[...]
[...]
A: Fibros som omger noduli; Ingen centralven

Q: Vad innebär cirros?
[...]
A: Slutstadiet vid leverfibros ("ärrbildning"). Orsakas av en rad olika kroniska leversjukdomar

Q: I vilka två kategorier kan man kategorisera fettleversjukdom?
[...]
[...]
A: Icke-alkoholorsakad fettleversjukdom; Alkoholorsakad fettleversjukdom

Q: Vad leder kolestas till?
[...]
[...]
A: Höjning i koncentrationen gallsyra → klåda och ikterus; Skada på hepatocyter → cirros

Q: Vad kännetecknar gallgångarna vid primär skleroserande kolangit?
[...]
A: Förträningar blandat med dilationer.

Q: Annat ord för gallsten = [...]
A: kolelitiasis

Q: Galllstenar består av:
[...]
[...]
[...]
A: Bilirubin; Kalcium; Kolesterol

Q: Akut kolecystit orsakas vanligen av?
[...]
A: Ostruktion av ductus cysticus

Q: Akut kolecystit kan leda till sekundär bakteriell infektion som leder till:
[...]
[...]
A: Empyem; Perforation

Q: Vad orsakar kronisk kolecystit?
[...]
[...]
A: Oftast gallstenar; Upprepade attacker av akut kolecystit

Q: Akut pankreatit patogenes:
[...]
A: Acinär cellskada eller duktal obstruktion → läcka av matsmältningsenzym → autodigestion

Q: Vanligaste orsaker till akut pankreatit:
[...]
[...]
A: Alkohol; Gallsten

Q: Vad orsaka kronisk pankreatit?
[...]
[...]
A: Ofta kronisk alkoholism; Upprepade episoder av akut pankreatit

Q: Vad ses vid kronsiks pankreatit mikroskopiskt och makroskopiskt?
[...]
[...]
[...]
A: Förlorar lobulering; Dilaterade pankreas gångar innehållande konkrement; Bindvävsökning

Symptom kronsik pankreatit:
Epigastrisk smärta
Steatorre
Malabsorption
Diabetes

Q: Kolangiocarcinom = [...]
A: gallgångscancer

Q: Vilken är den drivande riskfaktorn vid gallvägscancer?
[...]
A: Kronisk inflammation orsakat av t.ex. PSC eller hepatit B/C

Q: Huvudsakliga riskfaktor för gallblåsecancer?
[...]
A: Långvariga gallstenar

Q: Vilken typ av gastrit då det mikroskopiskt ses neutrofiler ovanför basalmembranet i kontakt med epitel.
[...]
A: Akut gastrit

Q: Vilken typ av gastrit då det mikroskopiskt ses erosioner och blödningar. I vissa fall ulcerationer och nekros.
[...]
A: Akut erosiv hemorragist gastrit

Q: Vilken är vanligaste typen av pankreascancer?
[...]
A: Duktalt adenocarcinom

Q: Karakteristiskt symptom för pancreascancer?
[...]
A: Smärtfritt ikterus

Q: Vilka premaligna lesioner finns för pankreascancer?
[...]
[...]
[...]
A: Pankreatisk intraepitelial neoplasi (mikroskopisk); Intradultal papillär mucinös neoplasi (makroskpisk); Mucinös cystisk neoplasi (makroskpisk)

Q: Vad ses vid intraduktal papillär muscinös nepolasi?
[...]
[...]
A: Papillärt konfiguerat neoplastiskt epitel; Mucin bildning

Q: Vilken ursprungscell är vanligast vid non-Hodgkin lymfom?
[...]
A: B-lymfocyter

Q: Vad är vanligare, non-hodgkin lymfom eller hodgkin lymfom?
[...]
A: non-hodgkin lymfom

Q: Vilka är de två vanligaste typerna av non-Hodgkinlymfom?
[...]
[...]
A: Diffust storcelligt B-cellslymfom; Follikulärt lymfom

Q: Vad ger ökad risk för non-Hodgkin lymfom?
[...]
[...]
[...]
A: Immunosuppression (HIV, organtransplantation); Kronisk inflammation (autoimmuna sjukdomar eller infektioner); Kemikalier eller strålning

Q: Var kan lymfom uppstå? Vad är vanligaste platsen?
[...]
[...]
[...]
A: Lymfkörtlar vanligast.; Benmärg; Mjälte

Q: Vilken process kan orsaka oönskade gentranslokationer som sedan kan ge upphov till lymfom?
[...]
A: Bildning av antigenreceptorer, dvs immunoglobulin för B-cellslymfom och T-cells receptor för T-cells lymfom

Q: Vilken onko-gen är involverad i mantelcellslymfom?
[...]
A: Cyclin D1
Extra: Minnesregel: Cykel som gömmer sig under manteln

Q: Hur kan translokation i immunceller leda till att en gen är på hela tiden?
[...]
A: Immunoglobulingenen är alltid påslagen, om en gen translokeras blir den således alltid påslagen.

Q: 5 års överlevnad pankreascancer:
[...]
A: 6%

Q: Non-hodgkin lymfom kan delas in med avseende på ursprungscells, vilka celler?
[...]
[...]
A: B-celler; T-celler och NK celler

Q: Hur kan man se på FISH om en translokation skett?
[...]
A: Gul signal.
Extra: Om IgH och cyclin D1 är nära varandra (=gul) betyder det att en translokation har skett.

Hur behandlas lymfom?
Beror  på grad av aggressivitet.
Strålbehandling
Cytostatika
Antikropp CD20
Stamcellstransplantation

Q: Vilken är den vanligaste maligniteten hos barn?
[...]
A: Pre-B ALL, (akut lymfoblastleukemi) /lymfom

Vilka diagnostiska metoder kan användas för att utreda lymfom?
Morfologisk analys
Flödescytometri
PCR
Genetisk analys med in situ hybridisering (FISH?)

Q: Vilken cell är involverad i småcelligt lymfocytärt lymfom?
[...]
A: små mogna b lymfocyter

Q: Vilken cell är involverad i kronisk lymfatisk leukemi?
[...]
A: små mogna b-celler.

Q: Vilken typ av KLL har god respektive dålig prognos?
[...]
[...]
A: KLL med omuterad Ig-receptorgen har dålig prognos; KLL med hypermuterad Ig-receptorgen har god prognos

Q: Vilka komosomrubbningar har dålig prognos vid KLL?
[...]
[...]
[...]
A: 11q negativ; 17p negativ; Trisomi 12

Q: Vad innebär richter syndrom?
[...]
A: Transformation av KLL till ett mer aggressivt lymfom

Q: Vilket cellursprung har follikulärt lymfom?
[...]
A: Follikulära B-celler

Q: Vilken distinkt fenotyp har B-celler vid follikulärt lymfom?
[...]
A: CD10 positiva

Q: Vilken genförändring är orsakar follikulärt lymfom?
[...]
A: translokation BCL2 -> överuttryck av BCL2 genen

Q: Vilken av bilderna visar follikulärt lymfom respektive follikulär hyperplasi?
[...]
A: I en normal follikulär hyperplasi till höger så är BCL2- negativa
Vid follikulär lymfom är så har vi neoplastiska folliklar som är BCL2 positiva.

Q: Vilken gen är translokerad vid burkittlymfom?
[...]
A: MYC
Extra: Mnemonic: Burkitt Myrkitt

Q: Burkittlymfom är ofta associerat med en virusinfektion, vilket virus?
[...]
A: EBV, epstein barr virus

Q: Vilken sjukdom kan burkittlymfom vara associerad med?
[...]
A: HIV, immunbristassocierad

Q: Hur kan EBV eller malaria leda till burkittlymfom?
[...]
[...]
A: Malaria -> polyklonal aktivering av B-celler -> ökad risk för MYC translokation; EBV infekterar B-celler med en MYC translokation -> autonom tillväxt av dessa celler

Q: Vilken cell utgår burkittlymfom ifrån?
[...]
A: B-celler

Q: Hur kan diffust storcelligt B-cellslymfom behandlas?
[...]
A: Möjligt att bota genom behandling av kombination med cytostatika och anti-CD20 antikroppar

Q: Vilken cell utgår multipelt myelom ifrån?
[...]
A: Differentierade B-celler = Plasmaceller

Q: Vilket immunoglobulin är oftast associerat med multipelt myelom?
[...]
A: IgG

Q: Vilken cell utgår hodgkin lymfom från?
[...]
A: "handikappade" B-celler, så kallade Reed sternberg celler.

Q: Hodgkin lymfom kan vara associerat med ett virus, vilket?
[...]
A: EBV

Q: Vilken karaktäristisk fenotyp har hodgkinceller?
[...]
[...]
A: CD30+; CD15+

Q: Vad innebär iPS celler?
[...]
A: Reprogrammerade fullt differentierade celler till att bli stamceller igen.

Q: Vad innebär EMT?
[...]
A: Epithelial-mesenchymal transition, dvs övergång från epitelial cell typ övergår till mesenkymal celltyp.

Q: Hur skiljer sig en cell med epitheliala egenskaper jämfört med mesenkymala egenskaper?
[...]
[...]
[...]
A: Cellpolaritet -> ingen cellpolaritet; Cell adhesion -> ingen cell adhesion; Stationär -> migrera och invadera

Q: Hur kan graden av EMT påverka patientens prognos?
[...]
A: Högre grad av EMT, dvs åt det mesenkymala hållet är associerat med sämre prognos. Detta tyder på att celler som genmgår EMT får ökad invasivitet och ökad förmåga att metastasera

Q: Hur kan tumörceller som genomgått EMT leda till angiogenes?
[...]
A: Tumörceller som genomgår EMT kan få ökade gener som kodar för cytokiner. Cytokiner kan fungera som tillväxtfaktor för blodkärl.

Q: Vilka kriterier finns för att cancercell ska genomgå EMT?
[...]
[...]
A: Mikromiljöfaktorer som TGF-beta och interleukiner.; EMT-kompetens. Vissa signaleringsvägar som Wnt och Ras kan göra cellen EMT-kompetent.

Q: Hur kan smad signalering ha olika effekter i olika celler?
[...]
A: Smadkomplex har låg affinetet för DNA. För att bindning ska ske krävs cofaktorer. Olika celler har olika cofaktorer -> olika svar beroende på cell.

Q: Vilken signaleringsväg aktiverar TFG-beta?
[...]
A: Smad signallering.

Q: Vilken typ av cell tror man överlever terapi mot cancer?
[...]
A: Cancer stamceller

Q: Hur är EMT förknippat med stemness och tumor immune escape?
[...]
[...]
A: EMT tros leda till ökad stemness, dvs cancercellerna omvandlas till cancerstamceller.; EMT tros leda till ökad förmåga till immune escape, dvs undgå immunförsvaret.

Q: Utom cancerceller, vilka andra celler kan man hitta i en tumör?
[...]
[...]
[...]
A: Makrofager; Lymfocyter; NK-celler

Q: Vad innebär CAR T-cell terapi?
[...]
A: Tar ut T-celler från patient och genetiskt modiferar dessa till att binda till cancerceller. Dessa infuseras tillbaka till patienten och dödar cancerceller.

Q: Vilka aktiverande mutationer förekommer vid melanom?
[...]
[...]
A: BRAF; NRAS

Q: Vilka inaktivering/förlust av tumörsuppressorgener förekommer vid melanom?
[...]
[...]
A: CDKN2A; PTEN

Q: Vilken cell utgår melanom ifrån?
[...]
A: Melanocyter

Q: Vad innebär nevus/nevi?
[...]
A: Förändring i huden som inte beror på yttre orsaker och anses vara av ärftlig ursprung.

Q: Var uppkommer främst lentigo maligna melanom?
[...]
A: På kronisk solskadad hud