Title: T4 / MDBI / Moment 1 / Radiologi / Modaliteter

Q: Konventionell rtg: Vad anv vid detta?
A: Röntgenstrålning (utsätter pat för joniserande strålning)

Q: Konventionell rtg: Vad avgörs kontrasten i bilden utav?
A: Avgörs av elektrodenitet, dvs hur mycket strålningen dämpas (attenueras) i olika vävnader

Q: Konventionell rtg: Vanliga kliniska anv-områden?
A: Vanliga kliniska användningsområden är lungor och skelett

Q: Genomlysning: Vad baseras genomlysning på?
A: Genomlysning baseras på samma typ av strålning som konventionell rtg, det är konventionell röntgenstrålning, mne man tar många tvådimensionella bilder i sträck i snabb takt, så det går att få rörliga bilder (som en film)

Q: Genomlysning: När anv det?
A: Anv vid intervention och bildtagning på röntgenavdelningen, men även vid t.ex. ortopediska operationer och koronarangiografier

Q: Konventionell rtg: Vad gör den bra som metod?
A: Konventionell rtg är i förhållande till andra radiologiska undersökningar en billig, lättillgänglig och snabb metod

Q: Konventionell rtg och genomlysning: När anv KM?
A: KM anv i vissa fall, särskilt vid genomlysningsundersökningar

Q: DT: Vad anv?
A: Röntgenstrålning (joniserande strålning)

Q: DT: Hur hög är stråldosen?
A: Stråldosen till pat är oftast högre än en fullständig konventionell röntgenunderöskning, men informationsutbytet klart större

Q: DT: I vilket plan kan info från en DT rekonstrueras?
A: Info från en DT-undersökning kan rekonstrueras i valfritt plan (ex. axialt, koronalt, sagittalt) och även anv för tredimensionella rekonstruktioner

Q: DT: Hur bra bilder får man jmf med konventionell rtg?
A: DT ger t.sk. från konventionell rtg detaljerad info och bättre anatomisk överblick av mjukdelar och parenkymösa oragn, och än mer detaljerad information av skelettet

Q: DT: Vanliga användingsområden?
A: - Hjärna
- Thorax
- Buk
- Kotpelare

Q: DT: Vilket KM kan anv och varför?
A: Vid DT kan jodkontrastmedel anv för att tydligare påvisa patologiska processer samt för att avbilda blodkärl

Q: DT: Vilken typ av diagnostik anv det till?
A: DT anv både till akutdiagnostik och utredningar

Q: CBCT: Vad är det?
A: CBCT (cone beam computed tomography) är en variant av DT där ett stort antal rtg-bilder anv för att skapa en tredimensionell datavolym

Q: CBCT: När anv metoden främst?
A: Metoden anv främst vid underöskning av ansiktsskelett (tänder och käke), men har börjat anv allt mer för undersökning av småskelett såsom mellanhand och fotled/mellanfot

Q: CBCT: Fördelar med metoden?
A: - Låg stråldos
- Möjlighet till tomografiska och tredimensionella bilder, samt hög känslighet

Q: MRT: Vad anv?
A: Vid MR anv ingen joniserande strålning utan tekniken baseras på hur protoner i kroppen (från väteatomer) påverkas i ett starkt magnetfält i kombination med radiovågor
MRT kallas ofta magnetkamera i dagligt tal

Q: MRT: Hur skapas bilden?
A: Bilden skapas från den signal som fås från de väteprotoner som finns i olika molekyler i kroppen, huvudsakligen vävnadernas innehåll av vatten och fett

Q: MRT: Hur utformas undersökningen?
A: Undersökningen utformas efter frågeställningen och kan göras med eller utan KM

Q: MRT: Hur ser utbudet ut?
A: Utbudet av avbildande och funktionella sekvenser är stort, men behöver planeras i förväg eftersom möjligheten till efterbearbetning är mycket begränsad

Q: MRT: Hur undersöks de olika bildplanen?
A: Undersökningen utformas efter frågeställningen och kan göras med eller utan kontrastmedel

Q: MRT: Hur ser utbudet av sekvenser ut?
A: Utbudet av avbildande och funktionella sekvenser är stort, men behöver planeras i förväg eftersom möjligheten till bearbetning a´är mycket begränsad

Q: MRT: Hur undersöks varje bildplan?
A: Varje bildplan (axial, koronal, sagittal) undersöks som regel i separata serier, vilket bidrar till den långa undersökningstiden

Q: MRT: Vad börjar ta över från det?
A: 3D sekvenser där man istället får en bildvolym (liksom på DT undersökningar) blir vanligare och vanligare i kliniskt bruk, men är fortfarande inte standard

Q: MRT: Kliniska användningsområden?
A: MRT av:
- Nervsystemet (både hjärna och rygg)
- Leder
- Buk
- Hjärta
- Kärl

Q: MRT: hur krävande är det?
A: - MRT är krävande både för pat och personal
- Pat måste kunna ligga stilla i åtminstone 30 minuter i ett trångt utrymme
- Idag är MR inte tillgängligt jourtid på de flesta sjukhus, men utvecklingen är snabb

Q: MRT: Vad är viktigt att veta innan?
A: Viktigt att veta om pat har inopererat magnetiskt material eller ex. metallsplitter i ögonen eftersom dessa kan reagera med magnetfältet och således utgör kontraindikation för MR-undersökning

Q: MRT: Kontraindikationer?
A: - Metall i kroppen
- Klaustrofobi
- Feber
- Graviditet

Q: MRT: Kan man genomgå den med pacemaker?
A: Nya medicinska proteser och pacemakers är oftast MR-säkra, men de äldre är inte alltid det

Q: UL: Vad anv?
A: Högfrekventa ljudvågor (>2 MHz), som reflekteras i vävnader (ingen joniserande strålning)

Q: UL: Vad visar bilden?
A: Bilden visar ljudreflektion - den uppstår vid skillnader i ekogenicitet mellan olika vävnader

Q: UL: Anv KM?
A: Undersökningen kan göras med och utan KM

Q: UL: Vilka vävnader kan undersökas?
A: Undersökningen medger förfinad morfologisk diagnostik vid sjukdomar i mjukdelar, parenkymatösa organ och vätskefyllda hålrum som t.ex. lever, gallblåsa, njurar, thyroidea, testiklar och kärl

Q: UL: Hur kan doppler anv?
A: Med dopplerteknik kan man även göra flödesmätningar

Q: UL: vad är det särskilt bra för?
A: UL är särskilt bra för riktade frågeställningar, mindre bra för generell överblick

Q: UL: Vad anv det till?
A: UL anv för diagnostik, men även som vägledning vid punktioner av ex. pleura och buk

Q: UL: Hur är undersökningskvaliteten?
A: Den är beroende av pats kroppskonstitution (kraftiga pat kan vara svårare att undersöka), luft i magtarmkanalen som kan skymma sikten (då ljudvågorna reflekteras dåligt i luft) och pat's förmåga att medverka (hålla andan, byta kroppsläge ex.)

Q: UL: vad är undersökningen beroende av?
A: Undersökningen är också i högre grad användarberoende

Q: Scintigrafi: vad anv?
A: Vid nuklearmedicinska undersökningar anv radioaktiva isotoper (radiofarmaka), som binds till olika bärarmolekyler som tillförs pat och sedan ansamlas i det undersökta organet i olika stor utsträckning

Q: Scintigrafi: Vad utgör pat vid undersökningen?
A: Pat utgör en strålkälla som läses av mha en gammakamera

Q: Scintigrafi: vad utsätts pat för?
A: Pat utsätts för joniserande strålning

Q: Scintigrafi: Kliniska användningsområden?
A: - Skelett
- Lungor
- Njurar

Q: PET: vad bygger det på?
A: PET bygger på i.v. injektion av positronstrålande spårämre

Q: PET: Vilket spårämne anv?
A: Vanligast är 18F-FDG, som är en sockeranalog som tas upp i vävnad med hög metabolism

Q: PET: Vad sker med 18F-FDG i kroppen (sönderfall)?
A: - 18F är instabilt och vid sönderfall utsöndras en positron som snabbt träffar en elektron
- Båda förintas då, samtidigt som strålning med en viss energi avges i form av 2 fotoner riktade åt 2 håll (med exakt 180 grader mellan dem)

Q: PET: Vad sker med det 2 fotonerna som "frisätts"?
A: Gamma-detektorer runt pat läser av signalerna och jmf tiden mellan dessa för att lokalisera ursprunget

Q: PET: hur blir bilden?
A: Detta ger en mer exakt bild än vad man får vid scintigrafi eller SPECT

Q: PET: Hur ser anv av PET/DT ut?
A: En växande metod är samtidig anv av DT, så kallad PET/DT, som har störst kliniskt anv-område inom onkologisk diagnostik

Q: PET: Vad är PET/MR?
A: PET/MR är en ännu nyare metod som finns på enstaka centra i Sve och förmodligen kommer få ökad anv framöver vid avancerade utredningar

Q: När utförs nuklearmedicinska undersökningar?
A: Utförs kontorstid och finns på stora sjukhus (region-/universitetssjukhus)

Q: Vilka nuklearmedicinska undersökningar finns?
A: - Scintigrafi
- PET

Q: Vilka för- och nackdelar finns med UL?
A: - Njurar, Lever, gallblåsa, muskelsenor är bra för UL
- Undersökning i realtid
- Begränsad field of view, vi kommer ej så djupt ner med UL vågor
- Är användarberoende

Q: Vilka för- och nackdelar finns med MRT?
A: - Mjukdelar och inre organ blir högupplösta
- Tar lång tid, man måste ligga still
- Dyrt
- Metallkänslig, inopererade material

Q: Vilka för- och nackdelar finns med DT-skiktröntgen?
A: - Lungor, buk, hjärna, skelett ses bra
- Snabbt får man bild på hela kroppen
- Strålning, ffa för yngre (cancerrisk för de har celler som delas snabbt och skada lätt av joniserande strålning och barnen kommer leva länge)

Q: Vilka för- och nackdelar finns med NM?
A: - Högspecialiserat
- Anv för cancerfrågeställning och metastasutredning

Q: Vad ska man tänka på vid val av bildmetod?
A: - Stråldos - berättigande
- Ålder
- Graviditet (ffa DT buk och under 1a trimestern)
- Tillgänglighet (tidpunkt, patient, plats)
- Frågeställning/differentialdiagnostik
- Kostnad
- BMI
- Njursvikt - nedsatt njurfunktion - mottaglig för KM
  - Vid GFR under 30 ger man ej KM, men om pat är jättesjuk kan man ge baserat på vitalfunktion

Q: Varför görs ej MRT av lungorna?
A: Vi gör ej MR av lungorna för att de innehåller luft, MR bygger på att saker innehåller vätska och väteatomer

Q: Vilken metod ska man välja för att utvärdera kolecystit?
A: - UL
- Kolecystit fås i 90% av fallen av gallsten som fastnar i halsen, blåsan blir utspänd, man ser en väggförtjockning
- Gallstenar kan undgå DT för de göms i gallan, samma färg

Q: Anv vi MR vid kolecystit?
A: MR används ej vid detta, men man anv annars mycket för undersökning av lever och gallvägar

Q: Vilken metod ska man välja för lungemboli?
A: - DT med kontrast

Q: Vilken metod anv för att utesluta
djup ventrombos?
A: - Vi gör UL, man kan lägga på doppler för att se flöde i kärlen
- Är D-dimer lågt är det låg sannolikhet att lungemboli förebygger
- D-dimer har ett högt negativt prediktivt värde - är det normalt är det låg risk för trombos i benet

Q: Vilken metod anv för handleds-/handskada
eller fraktur?
A: - Slätröntgen
- DT anv när man ej kan se något på slätröntgen, men pat's symtom talar för att något ät fel
- Frö scaphoideum och höftfrakturer kan man göra MRT om man ej ser något på slätröntgen, men fortfarande har en stark misstanke

Q: Vilken metod anv för misstänkt
appendicit?
A: - Har man en ung och smal pat med misstanke om appendicit skickar man alltid UL-remiss, om det är ytligt går det att se, men om den ligger bakom caecum går den ej att se -> då kan man göra DT
- BÖS anv sällan på vuxna, anv på barn allmänt, men är dålig för att se appendicit
- Om det ej se spå UL kan man göra DT med kontrast
  - En DT utan kontrast är 1 shade of grey, medan med KM är som 50 shades of grey

Q: Vilken metod anv för utvärdering av pleuravätska?
A: - Lungröntgen och UL (är mer känsligt för att hitta pleuravätska än slätröntgen i vissa fall)

Q: Pat har pleuravätska och får sedan svårt att andas och ges syrgas, vad görs?
A: Mha UL lägger man in ett drän

Q: Vilken metod anv vid misstanke om tarmvred?
A: - DT
- Vi vill ha en stor översikt som ej störs av gas

Q: Vad ses vid ileus på DT?
A: - Man ser en gas-vätskenivå vid ileus och utspända vätskefyllda tunntarmar vid ileus

Q: Vad är mekanisk ileus?
A: - Mekaniskt ileus - det finns något specifikt, mekaniskt som orsakar stoppet

Q: Vad är transitionszon (ileus)?
A: - Transitionszon - att tarmen går från att vara utspänd och dilaterad till att vara slapp och sammanfallen (där stoppet sitter)

Q: Vad är paralytisk ileus?
A: - Paralytisk ileus - all tarm står stilla, det finns inget stopp, kan fås om man är mycket sjuk (IVA) och postoperativt

Q: Vad kan man ibland anv för utvärdering av ileus hos barn och vad ska ej anv?
A: - För barn kan man ibland göra UL, men inte det bästa
- MRT anv ej för utredning av ileus

Q: Vid
ileus, men som ej kräver akut operation, vilken undersökning görs då (under
tiden)?
A: - Har man ett pat som är mycket sjuk av ileus och mår dåligt tar kirurgen hand om den genas, men oftast har man tid
- Då ger man pat po kontrast och gör en passageröntgen, man kan antigen göra en buköversikt eller slätröntgen, man tar en bild efter 6h
- Kontrasten kan hjälpa till att lösa upp hindret, trycker på bakifrån
- 90% av ileus sitter i tunntarmen, men kan också sitta i sigmoideum och då anv man rektalt KM

Q: Vilken metod anv vid misstanke
stroke?
A: - Man gör en DT
- Man kan ej göra en MR för att detta är ett akutfall och man har ej tid för det

Q: Hur ser hjärnan ut vid stroke?
A: - Man får en infarkt i parenkymet -> det bildas ett cytotoxiskt ödem (ATP-brist) -> svullnad
- Media är den vanligaste att få en propp i

Q: Kan man avgöra om en stroke beror på en propp eller blödning?
A: - Om pat har ett fulminant insjuknande, är väldigt sjuk talar det för blödning, men man kan ej veta kliniskt, man måste göra en DT

Q: Vilken metod anv för att utesluta
pneumothorax?
A: - Lungröntgen
- Man får som en "baby-lunga" vid pneumothorax
- Man ser luft i lungsäcken

Q: Vilken metod anv för att utesluta aortadissektion?
A: - DT med i.v. kontrast
- Dissektion börjar alltid i thoraxdelen av aorta
- Brustna aorta-aneurysm sitter ofta i buken

Q: Vilken metod anv vid misstänkt
intrakraniell blödning?
A: - DT-hjärna utan KM
- MR GÖR MAN EJ I TRAUMAFALL

Q: När görs en angiografi av hjärnan?
A: - Vid en angiografi vill man bara kolla kärl, ex propp eller ruptur
- Vid subarachnoidalblödning görs angiografi

Q: Varför kör man en DT utan KM vid misstänkt intrakraniell blödning?
A: Jodkontrast blir vitt på DT
och letar vi efter en blödning som också blir vit vill vi ej ha något som
stör bilden, vi vill ha en clean bild

Q: Vilken metod anv vid känselbortfall
runt pelvis/ländrygg, nedsatt sphinktertonus?
A: - MRT
- MRT görs ej jourtid, men detta är undantaget, man gör en MRT jourtid om man misstänker in inklämning av ryggmärgen som förlamar pat och kan behövas opereras jourtid
- Ryggmärg kan vi ej se på DT, vi kan dock se diskbråck

Q: Kan vi se ryggmärgen på DT?
A: - Ryggmärg kan vi ej se på DT, vi kan dock se diskbråck

Q: Vilken metod anv vid vä
flanksmärta, hematuri, ömt runt njure, njursten?
A: - DT-stenöversikt (låg dos, inget KM)
- Om man har en tydlig klinisk bild, ex. njursten: pat har mycket ont, ex. njursten, kan man beställa en låg dos DT- (utan KM)
- UL kan aldrig utesluta att det finn stenar i urinvägarna, svårt att följa uretärer ner i buken, det går att se men går ej att utesluta

Q: Hur kan sten- resp inflammationssmärta jmf?
A: - Stensmärta (njursten eller gallsten) gör jätteont, man kan ej ligga still
- Inflammationsmärta, (ex appendicit) då vill man ligga still, är en mer molande smärta