Title: T4 / MDBI / Moment 1 / Klinisk Fysiologi / Arytmier

Q: Vad är def av rytm?
A: Tre på varandra följande slag från samma fokus

Vad def arytmi som?

Q: Vad är rytmgivande fokus och hur kan egenfrekvensen variera beroende på hur nära kammaren det är?
A: - Fokus med högsta egenfrekvens sätter rytmen
- Ju närmare kammaren, desto lägre egenfrekvens

Q: Var i hjärtat har vi pacemakerceller?
A: Vis har pacemakerceller i hela hjärtat med möljighet att initera en impuls, vanligtvis är det SA-noden som har den högsta egenfrekvensen och sätter rytmen i hjärtat

Q: Vad är egenfrekvensen hos SA- vs AV-noden?
A: - SA-noden egenfrekvens - 100
- Vid AV-noden egenfrekvens på ca 40

Q: Vad är EKG-definitionen av sinusrytm?
A: Tre på varandra följande slag med positive P-våg i avledning II

Vilka sinusarytmier finns?

Q: Hos vem är respiratorisk sinusarytmi vanligare?
A: Respriatorisk är vanligt hos yngre under 20-30 och varierar med andningen, successiv frekvensökning och -minskning

Q: Hos vem är icke-respiratorisk sinusarytmi vanligare?
A: Är oregelbunden, det finns inget mönster och det ses ffa hos äldre

Q: Vad ses i avledning II vid sinusrytm?
A: Vid sinusrytm ser vi i avledning II 3 på varandra följande p-vågor med efterföljande QRS-komplex

Q: Hur ser en icke-/respriatorisk sinusarytmi ut på EKG?
A: - Repsiratorisk - mönster med in- och utandning, successiv ökning och minskning
- Icke respiratorisk - inget mösnter

Vad räknas det som om P-vågen i II ej är positiv?

Q: Vad är de olika delarna som är inritade i bilden?
A: - Svart markör - avl. II
- Rosa pil är en impuls från Sa-noden mot AV-noden
- Rosa kurvan är signalen på EKG i avl.II
- Orange pil representerar signalen som gr nerefrån kammaren och upp mot sinusknutan
- Orangea kurvan är signalen som resulterar på EKG avl. II

Q: Vad är förmaksarytmier/"smala" arytmier?
A: Impulser som når kammaren via HIS-bunten blir i frånvaro av ledningshinder "smala", dvs QRS-komplexen har normal duration <120ms
- Kallas smala pga smala QRS-komplex

Q: VIlken är den vanligaste typen av förmaksarytmi?
A: SVES - supraventrikulära extraslag

Q: När uppstår SVES och hur känns de igen?
A: - När ett ektopiskt fokus avfyrar mellan 2 sinusimpulser
- Man känner igen dem på att de kommer tidigare än det normala slaget

Vad ses oftast vid SVES i EKG?

Q: Varför ses oftast en icke (inkomplett) kompensatorisk paus vid SVES?
A: - Pga att sinusknutan nollställs, eller depolariseras, så tiden av P-vågen som föregår komplexet innan SVES och p-vågen som kommer efter SVES är kortare än om SVES ej hände
- Ibland kan man före SVES se en P-våg i eller efter föregående T-våg

Q: Hur många SVES är normalt att ha per dygn?
A: <700 SVES/dygn betraktas som normalt - SVES är vanligt

Q: När kommer SVES i EKG?
A: - SVES är kommer efter ett kortare intervall från slaget innan
- Vi ser en P-våg som är negativ efter T-vågen som tecken på att pulsen kommer någonstans ifrån utanför sinusknutan

Q: Vad ses här?
A: 2 tätt på varandar följande SVES med positiva P-vågor i T-vågorna

Q: Vad ses här?
A: 2 på varandra följande SVES

Q: Vad menas med icke-kompensatorisk paus vid SVES?
A: Innebär att avståndet mellan P-vågen, som kommer före QRS-komplexet ,som kommer före SVES ,och p-vågen som kommer efter SVES:t är kortare än vad de hade varit som SVES ej hade inträffat, då hade PT-intervallet varit lika med den gröna pilen

Q: Vad menas med ektopisk förmakstakykardi?
A: Innebär mer eller lika med 3 på varandra följande SVES och en rytm på över 100/min

Q: Vad kan man se hos pat med Ektopisk förmakstakykardi (EAT)?
A: - I dessa pat kan man se en återkommande P-vågsmorfologi
- Abrupt start och slut
- Uppvisar uppvarvning och nedvarvninsgfenomen, att frekvensen initialt ökar för att sedan sakta ner innan den slutar

Hur kan EAT ses i EKG?

Q: Vad ses här?
A: Ex på EAT som inleds av ett SVES varierar lätt i frekvens

Vad är förmaksflimmer?

Q: Vad är en av de vanligaste formerna av arytmier?
A: Förmaksflimmer - 3% av befolkningen och för de >80 är det ca 10%

Vilka typer av FF finns?

Q: Hur ses FF på EKG, kort?
A: Oregelbundet oregelbunden rytm utan P-vågor

Q: Vad kan FF bero på?
A: Kan bero på multipla fokus som avfyras samtidigt eller multipla återkopplingskretsar

Q: Vad måste till för att det ska räknas som FF?
A: Minst 30 sekunders duration, annars ospecificerad SVT

Q: Hur beräknar man HF för folk med FF?
A: När man beräknar HF vid FF ska man beräkna över 30s för att HF ofta är så oregelbunden och kan variera så mycket

Q: Vad ses här?
A: - Orgelbundet oregelbunden kammaraktivitet
- Inga p-vågor
- Ojämnhet i baslinjen (flimmervågot, kan vara mer eller mindre oregelbunda)
- Man kan ej hitta en återkommande P-våg före QRS-komplexen

Q: Hur uppstår förmaksfladder?
A: - Regelbunden förmaksaktivitet - stor rundkrets i förmaket
- Uppstår till följd av en återkopplingskrets kring trikuspidalisklaffen

Hur ser förmaksfladder ut på EKG?

Q: Vad fås vid o-/regelbunden blockering av förmaksfladder?
A: Vid regelbunden blockering fås en regelbunden kammarrytm, vid oregelbunden blockering ses även oregelbunden rytm

Q: Vad är kammarfrekvensen vid förmaksfladder oftare?
A: Kammarfrekvens oftast långsammare pga fysiologiskt betingad blockering, refraktäritet i AV-noden så vissa impulser blockeras

Q: Vilken förmaksfrekvens har oftast förmaksfladder?
A: 250-350/min

Q: Vad är ventrikulära extraslag (VES)?
A: Motsvarar SVES i kammrana

Vad ses på EKG för VES, kort?

Q: Varför ser man det man ser på EKG vid VES?
A: - Breddökade QRS för att pulsen genereras utanför retledningsystemet och för att myokardiet har en långsam impulsspriding, därför blir depolarisationsförloppet förlängd
- Vi får en komplett kompensatorisk paus för sinusknutan påverkas ej av VES, därför kommer nästa slag som förväntat
- Kunskap om komplett paus är bra för ibland kan SVES pga skänkelblock eller annan blockering se ut som ett VES men mha p-vågor samt kompensatorisk paus kan vi särskilja de 2 åt

Q: Hur kan vi skilja på SVES och VES?
A: Kunskap om komplett paus är bra för ibland kan SVES pga skänkelblock eller annan blockering se ut som ett VES, men mha p-vågor samt kompensatorisk paus kan vi särskilja de 2 åt

Q: Vad ses här?
A: - VES
- Kan ses som solitära och kan ses i bigemini och trigemini (vart annat resp vart 3 slag är en VES)

Vad def ventrikeltakykardi som?

Q: Vad menas med att ventrikeltakykardi är monomorf?
A: Monomorf - varje enskilt QRS-komplex har samma morfologi

Hur ser ventrikeltakykardi ut på EKG?

Q: Vad kan det röra sig om om P-vågorna och QRS-komplexen är relaterade till varandra när man misstänker en ventrikeltakykardi?
A: Är P-vågorna och QRS-komplexen relaterade till varandra kan det istället röra sig om en förmakstakykardi med skänkelbrott

Q: Vad har man om ventrikeltakykardin (VT) är mer än 30 sekunder lång?
A: Är den kortare har man en non-sustained VT

Q: Vad ses här?
A: - Monomorf Ventrikeltakykardi
- Breddökade komplex
- Regelbunden rytm
- Om man kollar noga kan man hitta p-vågor, men det tenderar att vara svårt

Q: Vad är detta?
A: - Breddökade komplex med lite varierande frekvens och olika utseende
- Detta ser man ofta vid ischemi

Q: Hos vem kan polymorf ventrikeltakykardi - torsades de pointes uppstå?
A: Kan uppstå hos pat med lång QT-tid

Q: Vad innebär ventrikelflimmer?
A: Elektriskt kaos i kammrarna

Vad ses i EKG vid ventrikelflimmer?

Q: Vad sker om ventrikelflimmer lämnas obehandlat?
A: Om obehandlat -> lägre amplituder, långsammare frekvens -> asystoli

Q: Hur påverkar ventrikelflimmer pat?
A: - Ventrikelflimmer leder till en ofullständig kontraktion av kammrarna, vilket gör att pat med detta ofta svimmar ganska omgående
- VF har oftast till en början högre amplitud och frekvens som sedan successivt minskar

Vad är ex på återkopplingstakykardier?

Q: Vad är återkopplingstakykardier (AVRT och AVNRT)?
A: Är en återkopplingskrets mellan kammare och förmak, som uppstår pga extra förbindelse mellan kammare och förmak

Hur ses återkopplingstakykardier på EKG?

Vad är AVRT (vad orsakas det av)?

Vad är AVNRT (vad orsakas det av)?

Q: Vad är detta?
A: Återkopplingskrets vid AVRT

Q: Hos vem ses AVRT och varför?
A: AVRT ses hos pat med WPW och dolt WPW (ingen preexcitation på vilo EKG p.g.a. att den
accessoriska banan bara kan leda impulsen från kammare upp till förmak

Q: Vilka typer av AVRT finns?
A: - Ortodrom: passerar AV-noden i normal riktning
- Antidrom: passerar AV-noden från kammare till förmak

Q: Hur delas AVRT in?
A: AVRT delas in i ortodrom och antidrom beroende på vilken riktning impulsen passerar AV-noden

Hur ser ortodrom AVRT ut på EKG?

Hur ser antidrom AVRT ut på EKG?

Q: Vad är detta?
A: AVNRT: man har en återkopplingskrets i eller kring AV-noden, vilket beror på att man har en multipel AV-nod fysioloogi

Q: Vilka typer kan AVNRT delas in i?
A: - Typisk AVNRT (slow-fast)
- Atypisk AVNRT (fast-slow)
- Mycket atypisk AVNRT (slow-slow)

Vad sker vid typisk AVNRT?

Vad sker vid atypisk AVNRT?

Vad sker vid mycket atypisk AVNRT?

Q: Vad baseras indelning av AVNRT på?
A: Delas in i olika typer beroende på fysiologi hos de inbladnade banorna

Q: Vad är detta?
A: - AVNRT
- Smala QRS-komplex med regelbunden rytm
- Högst upp ser en r´-våg som är en retrograd P-våg som kommer efter QRS komplexet

Q: Vilka 3 arytmimekanismer förekommer?
A: - Ökad automaticitet
- Re-entry
- Triggad aktivitet (tidiga och sena efterpotentialer)

Vid vilka typer av arytmier ses ökad automaticitet?

Vid vilka typer av arytmier ses re-entry?

Vid vilka typer av arytmier ses triggad aktivitet?