Title: T4 / MDBI / Moment 1 / Klinisk Fysiologi / Seminarieanteckningar

Q: Hur ökar amplitud på EKG?
A: Ju fler muskelceller som är involverade desto mer spänning får vi och desto högre amplitud

Q: Vilken riktning har depolariseringen i septum?
A: I septum har vi en första depolarisering som går från vä till hö för att vä skänkel släpper den snabbare

Q: ilka tryck har vi i kammrarna?
A: - 120/80 i vä kammare
- 25 i hö kammare

Q: Drabbar hjärtinfarkt hö kammare?
A: Hjärtinfarkter drabbar i princip aldrig hö kammare, hjärtinfarkt är ffa vä kammare

Q: Vilket är största utslaget på EKG?
A: Det största utslaget på EKG är från vä kammares laterala vägg

Q: Vad är depolariseringen startsignalen på, vad är systole på EKG?
A: Depolariseringen är startsignalen på systole, räknas på EKG som att systole är från toppen av R-vågen till toppen av T-vågen

Q: Vad beror amplituden på på EKG?
A: - Ju fler celler som blir depolariserade desto större utslag
- Amplituden beskriver hur många celler som är iblandade precis då i depolariseringen

Q: Vad sker på EKG om depolariseringen träffar mätaren vinkelrätt?
A: Om vi mäter vinkelrätt mot depolariseringen ser vi ett smack, vi ser ingenting

Q: Vilka celler läcker flest joner i hjärtat, varför och vad handlar rytmiciteten i hjärtat om?
A: De celler som läcker mest är de celler som sitter i sinusknutan (läcker mest Na+), måste alltid ha ett större läckage och depolarisera snabbare för annars tar de andra cellerna över
- Rytmiciteten handlar om läckage av Na+ joner till Ca2+ drar igång och frisätts

Q: Vilken frekvens är det på celler vid en ventrikulär ersättningsrytm?
A: 30-35 i kammarfrekvens, då får man en pacemaker inom några daga

Q: Hur varierar EKG-APns utseende baserat på riktning?
A: AP får olika utseende beroende på depolarisationens riktning (vektor) mot avledningen (mot +, från -, vinkelrät=flatline, fyrkant=45????)

Q: Vilken överledningsrubbning ger oregelbunden rytm?
A: - Av-block 2 är den enda som ger en oregelbunden rytm

Q: Vad sker vid morbitz typ 1 (EKG utseende)?
A: - Tiden mellan p-vågen och QRS-komplexet blir längre och längre och sedan fattas ett slag - en "uttröttad Av-knuta"
- Om av-knutan är trött släpper den ej igenom signaler med samma fart och tillslut släpper den inte igenom 1 och då saknas ett slag

Q: Vilken avledning ska man kolla p-våg i?
A: Avl. II är den vanligaste vektorn för depolarisering av förmaken, om man jagar en p-våg börjar man kolla i avledning II

Q: När ses en p-våg nära t-vågen?
A: P-våg nära T-våg, kommer för "tidigt", P-våg kan ligga långt framför QRS-komplexen
- AV-block 1
- Ses efter t-våg istället för innan QRS-komplex i medelvärdes EKG-bild
- Man känner normalt ej av detta

Q: Vad är ett extraslag resp ersättningsslag?
A: - Ett extraslag är slag som kommer för tidigt, tidigare än förväntat
- Om ett slag kommer för sent kallas det ersättningsslag, kommer senare än förväntat

Q: Vad ses vid AV-block II typ 1 på EKG?
A: - p-vågor kan ligga lite utspritt, vissa innan QRS-komplex andra innan, i eller efter T-vågen (summering kan ske och kurvan/T-vågen blir bucklig)
- Långt avstånd mellan P-våg och QRS-komplex, ibland så långt att QRS-komplexet ej uppstår för det går för lång tid
- Bänkebacke fenomen, morbitz typ 1
- P-vågor kan också komma med samma mellanrum, men QRS-komplex kan saknas (?)

Q: Vad ses vid AV-block typ 2?
A: Morbitz 2 - att man har QRS-komplex som
bara saknas helt random, detta är typ 2, den är ovanlig

Q: Vad ska man leta efter vid Av-block III på EKG?
A: - Jaga P-vågor
- P-vågor kommer regelbundet, men helt dissocierat från QRS-komplexen

Q: Vad är ex på retledningshinder (rytmrubbingar)?
A: - Tillstånd med felaktig överledning från skänklarnas delning och framåt
- Anterolateralt fascikelblock
- LBBB
RBBB

Q: Vad sker vid SVES?
A: - Det kommer en signal uppifrån ner genom skänklarna och depolariserar som vanligt och QRS ser ut som vanligt -> då är det ett SVES om det kommer för tidigt
- Om det ej ser ut som vanligt kan det fortfarande vara SVES, men också andra grejer

Q: Varför heter det supraventrikulärt (SVES)?
A: - Supraventrikulärt för att det kommer via His'ka bunten
- Man har en förmaksaktivering/plupp som leds ner genom AV-knutan och ger upphov till slaget
- Pluppen (på EKG) kommer ej från sinusknutan för att den ser inte ut som de andra p-vågorna (denna depolariseringen av förmaken går ej till på samma sätt som via sinusknutan) om signalen hade kommit från sinusknutan hade de sett likadana ut

Q: Hur ser p-våg ut vid SVES?
A: Har man ett SVES brukar det
vara "bus" i förmaken och p-vågen ser annorlunda ut

Q: Vad händer i sinusknutan när förmaken depolariseras från annat håll?
A: - Sinusknutan depolariseras också, som ringar på vattnet, sinusknutan måste sedan få tid att få reda på sig igen och sedan är de igång igen
- När vi får en depolarisering i förmaken kommer sinusknutan också depolariseras och den behöver sedan tid att återställa sig och pumpa joner - detta kallas ett återställningsintervall

Q: Vad är VES?
A: Extraslag som kommer för tidigt

Q: Varför är VES breddökade?
A: Är breddökat för att signalen
ej tar sig fram via retledningssystemet utan sprids från muskelcell till
muskelcell, depolariseringen har uppstått utanför retledningsystmet

Q: Vad sker vid VES och hur ses det på EKG?
A: - Den kommer alltid depolarisera båda kammrana men det kommer gå långsamt (för det ej ske rpå rätt sätt)
- Man får en diskordans mellan p-våg och QRS-komplex
- Sinusknutan gör som den alltid gör och håller takten för den har ingen koll på vad som händer i kammrarna, den kommer med jämna intervall

Q: Vad gör sinusknutan vid VES?
A: - Vid ett VES gör sinusknutan samma sak och skickar iväg en signal, men kammaren är refraktär för den har depolariserats av något annat
- Om man hittar p-vågor med jämna mellanrum tyder det på att förmaken ej är inblandade i detta

Q: Hur ser FF ut på EKG?
A: - Delar av QRS komplex ligger på olika avstånd och ger artefakter i medelvärdesbilden
- Finns ingen systematik i dessa EKG, inga RR-intervall

Q: Hur skiljer sig QRS-komplexen vid ett förmaksflimmer från sinusrytm?
A: QRS komplexen skiljer sig inte alls, rytmen blir oregelbunden, men påverkar ej QRS-komplexen

Q: Hur utmärks FF på EKG?
A: - Oregelbunden rytm utan p-vågor
- Inga p-vågor
- Finhackig baslinje (ses ej alltid)
- Finns ingen systematik i dessa EKG, inga RR-intervall, QRS-komplex med olika intervall

Q: Hur behandlas FF?
A: - Man depolariserar-elkonverterar FF för att behandla
- Man kan ej stoppa en elektrisk aktivitet, men man kan skjuta över en annan elektrisk akivitet så allt depolariseras samtidigt, då hinner sinusknutan först sedan

Q: Vad ses på EKG vid förmaksfladder?
A: - Man ser vågor, sågtandat
- Man räknar antal fladdervågor per RR-intervall (4 vågor på 1 intervall= 4 till 1 blockerat (4:1), 2 vågor på 1 intervall =2till1 blockerat)

Q: Vad sker vid förmaksfladder?
A: - Istället för att vi har områden som snurrar runt har vi en depolarisering som går runt hela förmaken - så beskrivs ett förmaksfladder
- Det går runt och runt och när det kommer tillbaka till stället de börja har cellerna där hunnit repolariseras så de kan depolariseras igen och cirkeln fortsätta
- Man kan ha en regelbunden överledning/rytm, men oftast inte, ett förmaksflimmer kan aldrig ge en regelbunden rytm

Q: Kan man bli av med fladder?
A: - Man kan elkonvertera bort fladder

Q: Hur kan förmaksflimmer jmf med fladder?
A: - Fladder är långsammare
- Knepiga förmaksfladder är långsammare och är 2:1 blockerade

Q: Vad är en deltavåg och när uppstår den?
A: - Ingen sträcka mellan P-våg och QRS-komplexet - detta är en deltavåg
- En deltavåg uppstår när vi har en sinusknuta som skickar en signal genom förmaken mot av-knutan, men det finns ett litet läckage

Q: Vad sker med signalen vid deltavågor i Av-noden?
A: När signalen kommer till
av-knutan ligger den där och vilar, men om vi har en elektrisk förbindelse
kommer den signalen hoppa ner och börja depolarisera kammaren - detta sker vid en deltavåg

Q: Varför ser deltavågor ut som de gör vid QRS-komplex?
A: Vi får en depolarisering som
ökar långsamt en liten stund, sedan hinner den andra signalen ikapp och
signalerar som vanligt och vi får ett QRS-komplex

Q: Vad är problemet med den accessoriska ledningsbanan vid deltavågor (och annars)/vad är re-entry fenomen?
A: - Problem med en accessorisk ledningsbana är att det kan bli rundgång i systemet
- Om en signal ej kommer ner kan det vara så att vi har en depolarisering som kommer nedifrån och tar sig upp i förmaken
- Då får vi en depolarsering som depolarsierar AV-knutan, väntar en liten stund, och går sedan ner och depolarsierar igen  - detta kallas re-entry fenomen

Q: Vad kallas det om mna har en deltavåg och får
plötsligt/kraftigt insättande takykardier?
A: Då kallar
man det wolf-parkinsson-white (WPW-syndrom), om pulsen går upp jättesnabbt och
högt och sedan försvinner snabbt hos pat

Q: Vad gör man om man misstänker WPW?
A: - Om man misstänker detta gör man en invasiv el-fys-undersökning
- Man tar EKG från insidan av hjärtat, kateter in och in i förmaken för att reda ut var överledningen kommer ifrån och sedan stoppar man in en till kateter och bränner av den ledningsbanan

Q: Vad är preexcitation?
A: För tidig excitation av
kammrarna som vid en accessorisk ledningsbana

Q: Hur ser preexcitation ut på EKG?
A: - Typ 0 är väldigt smalt QRS-komplex
- Normalt QRS-komplex är 0.12ms
- Breddökade QRS kallas skänkelblock (om 0,12 överskrids)
- Breddökade QRS
- Man kollar avledning V1 för att kolla vilken del av skänklarna som är drabbad
- Har vi en knäpp depolarisering har vi en knäpp repolarisering, de är ur synk - man sätter ej dessa pat på en cykel för man kan ej tolka EKG pga knäppa ST-sträckor

Q: Hur långt är ett normalt QRS-kompex och vad kallas 1 som är längre?
A: - Normalt QRS-komplex är 0.12ms
- Breddökade QRS kallas skänkelblock (om 0,12 överskrids)

Q: Vilken avl kollar man för skänkelblock?
A: Man kollar avledning V1 för
att kolla vilken del av skänklarna som är drabbad

Q: Varför sätter man ej pat m. skänkelbrott på en cykel?
A: Har vi en knäpp
depolarisering har vi en knäpp repolarisering, de är ur sync - man sätter
ej dessa pat på en cykel för man kan ej tolka EKG pga knäppa ST-sträckor

Q: Vad utmärker LBBB på EKG?
A: Är det ett stort V i EKG är det ett vä sidigt skänkelbrott

Q: Vad utmärker RBBB på EKG?
A: Om QRS ser ut som ett M och är positiv är det ett hö skänkelbrott

Q: Vad sker vid LBBB?
A: - Om denna är av och ej funkar går det bara till höger och sprider sig som ringar på vattnet i myokardiet, vilket tar längre tid
- Om vä skänkel ej funkar kommer vektorn vara åt samma håll som den ej funkar, tvärtom vid hö skänkelbrott

Q: Vad varierra på EKG om någon av vä skänkels fasciklar är påverkad?
A: Om någon av vä skänkels 2
fasciklar ej funkar kommer det ej vara lika breddökat för det är bara en
del av vä skänkel/en fascikel som ej funkar, men det kommer fortfarande påverka vektorerna

Q: Vad betyder breda komplex på EKG?
A: Breda komplex betyder stopp i
retledningsystemet, den går via myokardiet

Q: Vad betyder en liten fjutt efter p-våg innan qrs på EKG?
A: Liten fjutt efter p-vågen kan
vara en pacemaker-stöt

Q: Vilken kammare vill man stoppa in en sladd i vid pacemaker?
A: Om man stoppar in en sladd i
någon av kammrarna skulle man vilja stoppa in den i hö kammare för det är
lägre tryck i hö kammare, man vill stoppa in en pacemaker på vensidan för
man har lägre tryck där

Q: Hur ser kammarpaceade slag ut?
A: Kammarpaceade slag ser upp
som vä sidiga skänkelblock

Q: Hur fungerar en pacemaker?
A: - Pacemakern känner efter när det kommer en depolarisation i förmaken och pacear då i kammaren
- Om man förväntar sig slag, men det ej kommer kan man ställa in en tråd att känna av om det kommer ett kammarslag, om det ej gör det kan pacemakern depolarisera istället

Q: Vad vill man att den huvudsakliga vektorn ska ligga i en el-axel?
A: - Man pratar om frontalplanet och extremitetsavledningarna
- Den huvudsakliga vektorn, med den högsta amplituden, ska ligga mellan avledning I (0 grader) och aVF (90 grader)

Q: Hur vanligt är en vä-ställd el-axel?
A: Det är vanligt att ha en lätt
vänsterställd El-axel

Q: När är ex-axel intressant?
A: - El-axeln är intressant om man ej hittar så mycket annat fel, ex vänstersidigt skänkelbrott leder till vänsterställd el-axel
- Vi gör detta enligt cabrera-systemet - sätter upp dem efter gradantal

Q: Hur kan man snabbt se att man har en "normal" el-axel?
A: - Man ska ha en R-våg som är som högst någonstans i mitten, då har man en el-axel mellan 0-90 grader

Q: Hur ser en vä-ställd el-axel ut, hur får man fram el-axeln?
A: - Om el-axeln är vänsterställdser man en el-axel som blir högst ovanför avl. I, vi kollar sedan var vi har den isoelektriska signalen och vi har då en vektor som går vinkelrätt mot den avl.
- Sedan vill vi reda ut åt vilket håll vektorn går, vilket vi kan se genom att se om deflektionen är positiv.
  - Man räknar sedan 90 grader från den isoelektiska stället mot den största R-vågen och får då gradantalet som är el-axeln

Q: Vad är ex på tillstånd vid en vä-ställd el-axel?
A: - Vä kammarhypertrofi
- Anterolateralt fascikelbrott

Q: Hur utmärks RBBB på EKG?
A: När både hö skänkel och den
anterolaterala fascikeln är trasig drar det ner M-formen i V1

Q: Varför får man ett skänkelblock?
A: - Ischemi, vanligaste orsaken till vä sidigt skänkelbrott är hjärtinfarkt
- Det är ofta myokardskador i området där ledningsbanan går

Q: När förekommer RBBB vs LBBB oftast?
A: - Hö skänkelblock kommer ofta med hög ålder - är degenerative
- Vä skänkelblock är mer patologiska

Q: Vilken typ av hjärtinfarkt ger LBBB oftast?
A: De vanligaste
hjärtinfarkterna är i LAD (framväggsinfarkter), de brukar ge upphov till
vä-sidigt skänkelblock

Q: Vad kan man sålla bort vid EKG-tolkning vid regelbunden rytm?
A: - Förmaksflimmer
- Förmaksfladder
- AV-block typ II

Q: Hur kan kammaren depolariseras vid AV-block III?
A: Vid AV-block 3 kan Av-noden ta över och depolarisera kammaren

Q: När kommer deltavågen vid en accessorisk ledningsbana?
A: Om det är en accessoriska ledningsbanan kommer delta-vågen direkt efter P-vågen

Q: I vilka plan anger vi gradantal?
A: - I frontalplanet anger vid gradantal i el-axeln
- I precordialplanet anger vi ej grader, men där vill vi ha den största R-vågen i V4/V5

Q: Vad ses på EKG vid anteroseptal infarkt?
A: - Patologiska Q-vågor
- För dålig R-vågs-progression

Sinusbradykardi (när 50 mm/s gångra QRS med 10)

Q: Palpitationer är att man känner att hjäratt hoppar - är symtomet
A: SVES

- Regelbunden sinusrytm med VES i trigemini
(-SVESet är att man har en obruten sinusrytm -> det måste finnas en p-våg iom att rytmen är oförändrad)

- Förmaksflimmer med kammarfrekvens
- Inga p-vågor
- Oregelbunden

- Bifascikulärt block
- Vänsterställd elaxel
- RBBB + LAH - oftast detta som är bifascikulärt block

Ventrikeltakykardi, kan bero på en cirkulär krets runt ett skadat område i hjärtat

- 45-50 sinusbradykardi
- AV-block II typ 1
- Längre och längre PQ-intervall
- Här sätter man in PM

- LBBB + förmakslimmer (man ser inga p-vågor)
- Man får ej oregelbunden rytm vid LBBB
- Vanligt med FF och hög kammarfrekvens
 detta i kombo med LBBB ser ut som VT (ventrikeltakykardi)

- Ektopisk förmakstakykardi
- Kort PQ-tid
- Negativ p-våg betyder lågt ektopiskt fokus, ligger nära AV-knutan - därför är avståndet kort också (PQ-tid)

- Deltavåg
- WPW - preexcitation
- Kort PQ-tid, ser ingen sträcka emellan dem

- PM - kammare pga breddökat QRS-komplex
- Ingen p-våg - förmaksflimmer

Q: Vad är en STEMI utan reciproka ST-sänkningar belägen?
A: - STEMI utan reciproka st-sänkningar -> posterior/inferior infarkt

Q: Vad är inter resp extrapolation?
A: - Interpolation (?) när man mätt 2 punkter och drar en linje och vill räkna dem
- Extrapolation - när punkterna är utanför och man vill mäta mellan de 2

Q: Om R-vågsprogressionen är patologisk, brukar t-vågsprogressionen också vara det?
A: Ja, har vi en knäpp depolarisering har vi en knäpp repolarisering