Title: T4 / MDBI / Moment 1 / Klinisk Fysiologi / QRS-Komplexet

Q: Var börjar kammardepolarisationen, och hur ser det ut i V1 och V6?
A: - Kammardepolarisationen börjar ca 1/3 del upp från apex anteriort i vä delen av kammarseptum
- Härifrån sprider sig sedan depolarisationsvågen från vä till hö
- Positiv deflektion i V1 och en negtiv initial deflektion i V6

Q: Hur sprider sig depolarisationen sedan?
A: - Depolarisationsvågen fortästter sprida sig ut i kammarmyokardiet
  - Det går något från apex upp mot basen
  - Vä och hö kammare depolariseras nästan samtidigt, men iom att avledningarna endast visar summan av den elektriska aktiviteten och vi får en större ström vid aktivering av vä kammare ser vi en negativt utslag i senare delen av QRS-komplexet i V1, medan det är positivt i V6

Q: Vilken kammare depolariseras först och hur ser det ut i V1 och V6?
A: Vä och hö kammare depolariseras nästan samtidigt, men iom att avledningarna endast visar summan av den elektriska aktiviteten och vi får en större ström vid aktivering av vä kammare ser vi en negativt utslag i senare delen av QRS-komplexet i V1, medan det är positivt i V6

Q: Hur bildas QRS-komplexet?
A: QRS-komplexet bildas av elektriska signaler som genereras i en massiv 3D struktur med elektriska vågfronter som sprids samtidigt i många riktiningar

Q: Vad är en R-våg?
A: En enstaka positiv våg är en R våg

Q: Vad är en Rs våg?
A: En R våg som följs av en negativ våg kallas ett Rs komplex (man anger den största vågen med versaler)

Q: Vad är en rS våg?
A: R vågen är den lilla vågen därför är den med liten bokstav och S med stor

Q: Vad är en qRs våg?
A: Den första negativa deflektionen i QRS-komplexet kallas för en Q-våg och därefter kommer den positiva R-vågen och i slutet har man den nedåtgående S-vågen

Q: Vad är en QR våg?
A: QR - första är negativ och den andra är positiv

Q: Vad är en QS våg?
A: Om man endast har en negativ våg är det ett QS-komplex

Q: Vad är en Qr våg?
A: Stor Q-våg och sedan en liten r-våg (Qr)

Q: Vad är en rsR' våg?
A: Den första vågen är positiv (r-våg) sedan går QRS-komplexet ner och passerar baslinjen, kravet för att det ska vara en s-våg och sedan har vi en till positive deflektion som kallas för R för att säga att det är den senare vågen

qR-komplex

Q: Vad är detta?
A: En enskild R-våg fast med ett litet hack i (kallas notch på engelska)

Q: Vad är en rR' våg?
A: Här har vi en positiv våg i början och sedan går det ner, men korsar ej baslinjen innan den går upp igenom i en ny R-våg

Q: Vad är dessa?
A: Dessa kallas för fragmenterade komplex och kan ses efter tidigare myokardskada

Q: Vad är durationen normalt hos QRS-komplexet?
A: - Vanligtvis 70-100 ms
- >/= 120 ms är patologiskt
- Hälften av alla människor har en duration på 80 ms

Q: Vad är duration och amplitud för Q?
A: Duration: < 30 ms
Amplitud: < 25% av R

Q: I vilka avledningar ses Q-vågen?
A: - Vanliga i I, aVL, V5-V6
- Ska ej finnas i V2-V3

Q: Hur mäts QRS-durationen?
A: QRS-durationen från starten av Q-vågen (eller r-vågen när det ej finns q-våg) till J-punkten, som är där S-vågen och ST-sträckan möts/övergång av QRS-komplex till ST-sträckan

Q: Vad är J-punkten?
A: J-punkten är där S-vågen och ST-sträckan möts/övergång av QRS-komplex till ST-sträckan

Q: När är QRS-durationen patologiskt påverkad?
A: - QRS-durationen är patologiskt påverkad om den är mer än 120 ms
- Om mellan 100-120 ms är det ett bedömningsfall

Q: Hur mäts R-vågsamplituden?
A: R-vågsamplituden mäts från den isoelektriska linjen till toppen av R-vågen och man brukar anv PQ-sträckan som def av den isoelektriska linjen

Q: Vad kan Q-vågor vara tecken på (patologiskt)?
A: Q-vågor kan vara tecken på genomgången infarkt, men förekommer även hos friska

Q: Hur kan Q-vågorna se ut i de vänstersidiga avledningarna?
A: Det är vanligt förekommande med små, inte så djupa Q-vågor i vänstersidiga avledningarna, vilket har
att göra med att den initiala
riktningen av depolarisationsvektorn är primärt riktad från vä till hö
vid aktivering av kammrarna

Q: I vilka avledningar ska det ej förkeomma Q-vågor?
A: - Det ska ej förekomma Q-vågor i precordialavledning V2-V3, om det ses där är det patologiskt

Q: Hur mäter man QRS-durationen?
A: - Man letar upp det tidigaste QRS-komplexet och lägger en sedan en linje med nästkommande QRS-komplex
- Om man ej kan mäta på detta sätt eller har en apparat som ej spelar in alla avledningar smatidigt mäter man där QRS-komplexet är som bredast

Q: Hur varierar R-vågen mellan avledningar V1-V6?
A: Till följd av hur precordialavledningarna är placerade kommer R-vågen i resp avledning vara olika stor, pga att hö kammare har en mindre massa än vä kammare
- V5 har front row seat till den elektriska aktiviteten i vä kammare och störst R-våg

Q: Hur ser R-vågs progressionen ut över avl. V1-6?
A: Man ser normalt en R-vågs progression där den är som minst i V1 för att sedan bli högre och högre som bli som högst i V4/V5 och blir sedan lägre i V6

Q: Vad är transitionszonen i R-vågsprogressionen?
A: Transitionszon - den avledning där R-vågen är lika stor som s-vågen, och det bör vara i avledning V3

Q: Vad är detta?
A: Initialt blir det högre, men
sjuker sedan i V3 och blir som lägst i V4 där vi tänker att det ksk ska
vara som högst och sedan går det upp i V5 och ner i V6 igen

Q: Vad akn patologisk R-progression tala för?
A: - Detta kan bero på förlust av kontraktilt myokard och ett område med minskad elektrisk aktivitet
- Med en progression som detta skulle det kunna vara lokaliserat till den anteroseptala väggen

Q: Ser vi vad som händer i retledningsystemet?
A: Nej, vi ser aldrig vad som sker, vi kan bara se större spänningar vilka vi ser när fler celler är inblandade, sedan får vi räkna ut vad som händer i retledningsystemet

Q: Vad sker under PQ-tiden?
A: Signaler tar sig via ledningsbanor i förmaken (mellan SA- och AV-noden), signalen kommer till AV-knutan innan förmaken är helt depolariserade -> det går sedan trögt i AV-knutan när depolariseringen går igenom -> sedan kommer depolariseringen ner i kammaren, men vi har inte än depolariserat några hjärtmuskelfibrer