Title: T4 / MDBI / Moment 1 / Klinisk Fysiologi / Spirometri

Q: Hur får vi en flödesvolymkurva?
A: När vi andas ut forcerat på ett maximalt stort andetag och ritar in det i ett diagram får vi en flöde-volymkurva - spriometri

Q: Vad består flöde-volymkurvan av, enheter?
A: - Flöde - volym per tidsenhet, L/s -> volym/tid
- Volym (L)

Q: Vad är allt under resp över x-axeln i flödes-volymkurvan?
A: Allt vi har ovanför nollan -> positivt flöde är utandning
Allt under x-axeln är inandning

Q: Var startar spirometrimätningen i flödes-volymdiagrammet
A: När man maximalt fyllt lungorna startar mätningen där de båda axlarna möts i origo, 0;0

Q: Hur ser utandningen ut i flödesvolymkurvan?
A: När man startar den forcerade utandningen kommer det ske en väldigt snabb acceleration till det maximala flödet man kan få med utandning, kommer tidigt under utandningen, sedan kommer flödet sjukda successivt tills man ej kan andas ut mer och då ligger det på 0

Q: Vad är FVC i flödesvolymkurvan?
A: - Bredden på flöde-volymkurvan
- Bedden är det samma som den forcerade vitalkapaciteten (FVC), mäts i linjen, man läser siffran på x-axeln där kurvan avslutas

Q: Vad är PEF i flödesvolymkurvan?
A: PEF - maximala expiratoriska värdet, maxvärdet på y-axlen, peak expiratory flow (enhet L/s)

Q: Vad är FEV1 i flödesvolymkurvan?
A: - FEV1 går ej att läsa av från flöde-volymkurvan för vi ej har någon tidsaxel här, men den brukar ligga i detta intervallet
- Man har klarat av 3/4 av sin utandning när det gått 1 sekund - forcerad expiratorisk volym efter 1 sekund

Q: Vad är den gröna kurvan och hur får man fram den?
A: Grön kurva är förväntade normalvärden, dessa mätvärden baseras på PEF,  flödet efter 1/4 av att andetaget andats ut, sedan 1/2 och 3/4 av andetaget andats ut och värdet för den forcerade vitalkapaciteten
- Alla dessa värden är genomsnittliga mätvärden från en större population med genomsnittliga mätvärden

Q: Vad sker med flödesvolymkurvan vid obstruktivitet?
A: När man blir obstruktiv sjunker värderna, ju flackare kurvan är desto högre är graden av obstruktivitet och kurvan får en hängmatteform

Q: Är man obstruktiv om man har en hängmatteform i flödesvolymkurvan?
A: Bara för att man har en hängmatta har man ej obstruktiv, även om man är gammal kan man förvänta sig detta i kurvan

Q: Vilken form har flödesvolymkurvan hos en ung person (10-12 ksk)?
A: Hos en ung person r kurvan uppåtkonvex, i detta fall förväntas detta, så en rak kurva kan var en obstruktiv kurva för en ung person

Q: Vad menas oftast med flöde/volym-kurva?
A: - Man menar oftast den maximala flöde/volym-kurvans utandningsdel - pat måste ta i
- Inandningsdelen är inte nödvändig

Q: Vad behövs ej mätas för obstruktivitet i flöde/volym-kurvan?
A: Om man letar efter obsturktivtet behöver man ej mäta inandning

Q: När mäter man inandning i flöde/volym-kurvan
A: Vid tillstånd där det är svårt att andas in kan man göra inandningsdelen, pat får andas in så snabbt det går igen efter att ha andats in helt

Q: Vad akn FVC inge misstanke om?
A: Kan ge misstanke om restriktivitet och ingår i kvoten

Q: Vad är FVC?
A: - Forcerad vitalkapacitet
- Samma som bredden på flödevolymkurvan
- Samma som VC hos friska
- Beroende av både in- och utandning

Hur kan FVC variera vid olika stillstånd?

Q: Hur kan FVC se ut vid KOL?
A: - Lägre än VC vid KOL
- Om man har KOL kan det vara stor skillnad om man kan göra detta långsamt eller snabbt, vilket beror på dynamisk kompression

Q: Vad är dynamisk kompression?
A: Dynamisk kompression - när man tar i klämmer man ihop luftvägarna och det blir svårare att få ut luften

Q: Vad kan FVC aldrig vara högre än?
A: FVC kan aldrig vara högre än VC (denna är oftare fel mätt)

Q: Vad är FVC beroende av och vad är viktigt för det?
A: - FVC är beroende av både in- och utandning
- När det gäller utandningdelen i slutet av flödesvolymkurvan har vi bar koll på den, problemet är att  veta om pat har andats in ordentligt, vi har ingen bra indikation av detta på kurvan, reproducerbarhet kan hjälpa med detta, hjälper sannolikheten (pat får upprepa)

Q: Hur kan det som sker i grafen beskrivas?
A: 1. Vanlig vilanding
2. Fylla lungorna till max
3. Tömma lungona till max

Q: Vad är vitalkapaciteten?
A: Skillnadne/volymsföräningen mellan max fyllda lungor och max tömda lungor kallas vitalkapacitet

Q: Vad är funktionell residualkapacitet (FRC)?
A: - När man har vanlig viloandning och andas ut ett vanligt viloandetag har man en volym kvar i lungorna, funktionell residualkapacitet
- Funktionell - gasutbytet mellan alveoler och blod sker hela tiden, vi har alltid stor volym i lungorna, när vi andas skickar vi ut lite dålig luft och fyller på med fräsch

Q: Hur får man TLC?
A: Lägger man ihop VC och RV får man TLC - totala lungkapaciteten - den maximala mängden luft lungorna kan innehålla

Q: Vad är FVC?
A: Brant nedför, snabb volymförändring på kort tid, vi har gjort en forcerad manöver och volymskillnaden kallas den forcerade vitalkapaciteten

Q: Vad sker här?
A: 1. Max inandning
2. Max ut andning
3. Max inandning igen
- Vi kan plotta detta i ett flöde-volymdiagram
- Vi kan anv som y-axel och då blir detta en flödes-volymkurva
- 0 i flödesvolymdiagramet står flr totala lungkapaciteten
- När vi andas ut forcerat i volym-tid diagrammet visas det som en snabb acceleration och sedan ett successivt sjunkande flöde

Q: Vad är 0 i flödevolymdiagrammet?
A: 0 i flödesvolymdiagramet står för totala lungkapaciteten

Q: Vad är FEV1 viktig för?
A: Viktigase parametern för att gradera nedsättningen

Vad är FEV1 och var hittas den oftast?

Q: Vad anv FEV1 till?
A: Man får dock ett mått på mätningen, ex 3,2 liter och sedan kan man hitta det på x-axeln och få en tidsuppfattning om detta

Q: Vad är och ses i detta?
A: Volym/tiddiagram
- Vi mäter tiden från det att utandningen startar, när det gått 1 sekund kan vi läsa av hur stor volym vi andas ut - FEV1
- Om utandningen är långammare får vi ett flackare och lägre FEV1

Q: Vad kan man hitta på denna?
A: Back extrapolated volume (???)
- Man letar upp den brantaste delen av flöde/volymkurvans snabba accelerationsfas - man leter upp så små tidsintervall som 0,08 sekunder och sedan drar man en linje som hamnar någonstans på x-axeln och detta är back extrapolated volume
- Denna volym får ej vara större än 150 ml för en godkänd kurva, om den är större har utandningen gått för långsamt

Q: Hur länge vill man att pat ska blåsa vid en spirometri?
A: - Man vill att personen som blåser ska hålla på i minst 6 sekunder, vilket innebär att för de flesta friska har vi ingen volumförändring oavsett hur långt tiden går, kurvan är horizsontell när det gått 6 sekunder - vi har ett flöde som är 0
- Om man är obstruktiv kan det ta mycket längre tid att tömma lungorna
- Om man avbryter utandning innan 6 sekunder får man ett felmeddelande för maskinen

Q: Vad är kvoten FEV1/FVC viktig för?
A: Viktigaste parametern för att skilja friskt från sjukt

Vad är kvoten FEV1/FVC, hur anges den och hur sänkt får den ej vara?

Q: Hur förändras kvoten FEV1/FVC med ålder?
A: - Kvoten FEV1/FVC sjunker med stigande ålder
- Hedenströms normalmaterial visar ett biologiskt förlopp
- GOLDs gräns vid 0,7 speglar inte vad som händer när vi blir äldre

Q: Hur kan denna beskrivas?
A: - Grön är den fasta gränsen
- Rött och blått streck är beräknade nedre gränser för kvinnor och män, normala
- För friska personer gr det från 0,74 -> 0,62 vid 80 års ålder

Q: Vad är problemet med GOLDs fasta gräns?
A: Problemet med den fasta gränsen är att det finns ett stort område där man kan klassas som att man har KOL trots att man är över normalgränserna - risk för överdiagnostik om man anv den fasta gränsen (raka)

Q: Vilket annat problem finns med linjerna (för yngre)?
A: - Det finn en risk att man missar en ung person som ligger mellan 0.7-0,72 i kvot under den förväntande nedre normala gränsen, men över den fasta gränsen
- För en kvinna i 30 års ålder kan man förvänta sig en kvot på 0,8 så om man ligger på 0,7 kan det vara fel pågång och man missar någon som är sjuk

Q: Hur kan vi mäta luften som inte går att andas ut?
A: - Plethysmografi
- Gasspädning

Q: Vad görs vid en Plethysmografi?
A: - Plethysmografi - Boxmäningar
- Man mäter volymförändringen i en kropp, arm, ben eller hel person, som man stoppar in i en stor stabil lufttät låda

Q: Vad sker om vi minskar volymen i den alveolära delen av våra lungor?
A: Om vi minskar volmen i den alveolära delen, om vi klämmer ihop våra lungor när det är stopp för munnen kommer trycket öka i luftvägarna - detta utnyttjar vi när vi mäter plethysmografiskt

Q: Hur genomförs en plethysmografi och vad sker med trycken?
A: 1. Vi stoppar in hela pat i en lufttät låda - vi har samma tryck i boxen som vi har i rummet utanför lådan
2. När pat trycker ihop lungorna kommer trycket i alveolerna stiga för det är stopp där och eftersom vi ej har flöde från den alveolära delen upp i munnen har vi en situation där trycket i alveolerna fortplantar sig till trycket upp till munhålan och vi får samma tryck upp till munnhålan/mynstycket som vi har i alveolerna
3. När vi klämmer ihop lungorna kommer trycket i alveolerna att öka -> trycket i munnen ökar -> pat tar mindre plats i boxen och luften utanför pat i boxen kommer få mer plats, och när en gas som är en konstant mängd får mer utrymme kommer trycket att sjunka

Hur förändras trycken under en pletysmografi?

Vilken fysikalisk lag ska vi anv vid mätningar av tryck och volymer vid plethysmografi?

Q: Vad menas med att hela systemet är konstant vid en plethysmografi?
A: - Detta utnyttjas för det vi vill komma åt, dvs den alveolära volymen
- Vi känner till boxtrycket och boxvolymen och vi känner till trycket i alveolerna (som vi kan mäta i munnen)

Q: Vad sker vid flämtningar vid en plethysmografi och vad talar lutningen på grafen om?
A: - Vid flämtningar mot ett stopp kommer vi få ett visst förhållande mellan skillnader i boxtryck och skillnader i munntryck
- Lutningen på grafen talar om hur stor volym det är vi klämmer ihop

Q: Vad sker om vi ökar lutningen på grafen vid flämtningar vid en plethysmografi?
A: - Vi har en lägre skillnad i boxtryck för samma skillnad i muntryck, det händer om man tippar upp de röda strecken så de blir mer vertikala, lägre skillnad i boxtryck men samma skillnad i munntryck
- Innebär detta att vi mätt på lungor som är större eller mindre från föregående mätning? (större, tror jag)

Q: Hur mäter man Raw(luftvägsmotståndet) vid flämtningar vid en plethysmografi?
A: - Man mäter luftvägsmotståndet
- Man har ingen lucka för munnen man kan andas fritt genom munnstycket
- Vi vill ta reda på vilken skillnad i boxtryck vi behöver, eller vilket drivtryck vi behöver från lungorna och när vi har drivtrycket, vilket flöde kan vi åstadkomma

Q: Hur får vi ett flöde vid flämtningar vid pletysmografi?
A: Pat där vi för ett visst flödesskilland (L/s) behöver en viss tryckskillnad i lungorna, en viss skillnad i tryck ger upphov till ett visst flöde

Q: Vad sker om denna kurva är mer brant vid plethysmografi?
A: - Om den står mer på högkant kommer vi behöva mindre skillnad i drivtryck för att åstadkomma samma flöde
- Om vi behöver ett mindre tryck för att åstadkomma samma flöde blir det lättare att andas och vi har ett mindre luftvägsmotsånd

Vilken formel anv vid plethysmografi?

Q: Vad beskriver Ohm's lag?
A: - Den beskriver förhållandet mellan spänning resistans och ström vila är analoga när vi mäter luftvägsmotståndet
- Spänning =tryck
- Resistans= resistans
- Flöde= ström

Q: Vad kan vi räkna ut med Ohm's lag?
A: Mha Ohm's lag kan vi räkna ut
luftvägsmotståndet, hur mycket kraft det behövs, hur mycket drivtryck som
behövs för att åstadkomma ett visst inandningsflöde

Q: Hur görs en gasspädning med Helium?
A: - Man har en reservoir med en känd konc av helium-gas, och vi kopplar på lunga och luftvägar här och man startar vid FRC,
- Sedan andas man fram och tillbaka i denna påse tills man spätt ut den gas som vi från början hade bara i vår behållare, vi har fördelat den jämt i hela systemet

Q: Hur kan man mäta/räkna vid en gasspädning?
A: - Man kan kolla genom att mäta konc någonstans i systemet nära munnen och sen ser man när man har en konc som har planat ut i sin mätning
- När man gjort detta och har samma konc över allt i systemet är det lätt att räkna ut vilken volym man hade att späda denna volym i
- Ex. vi har 3l i en ballong med He och sedan sjuker konc till hälften när vi har utjämtat hade vi 3L i det andra systemet också

Q: Hur görs en FRC-mätning med gas?
A: Kväveutsköljning

Q: Vad mäter man vid He-spädning och kväveutsköljning (hur beräknar man RV)?
A: Både kväveutsköljningen, He-spädningen och box-mätningen är mätningar man gör vid FRC, man mäter ej RV direkt, sedan ber man pat andas ut så mycket som möjligt, man räknar bort den volymen och kvar blir RV

Vad sker vid en FRC-mätning med gas - kvävesköljning?

Q: Vilka värden får vi från en kvävesköljning?
A: - Man får då en kvävekonc i utandingsluften som successivt sjunkande N2-konc i utandningsluften, sedan är det lätt att räkna ut hur mycket N2 som fanns i lungorna vid första inhalationen
- Vi får dessutom info om hur snabbt vi kan sköja ut lungan, att det är lättare att skölja ur en kastrull än en bökig vas

Q: Åt vilka håll sker in- och utandning vid en kvävesköljning?
A: Inandning ka bara ske åt ett håll och lika så utandning

Q: Vilke typ av system har man när man startar kväve-utsköljningen och hur får vi lungvolymen vid teststart?
A: - När man väl startar detta tst har man skapt ett slutet system, man kan ej tillföra mer kväve till lungorna, all kväve som tillförs kommer tillslut hamna i ballongen/gula påsen
- När vi har allt i den gula påsen behöver vi lägga till de 20% syrgas och när vi korrigerat för syragsen har vi fått lungvolymen vid teststart

Q: Vilken ytterligare info får vi från kväveutsköljning?
A: - Vi får också viss info om hur lätt det är att skölja ur lungorna, om vi har normala luftvägar går det lätt och snabbt att sköja ur lungor och det går åt mindre syrgas

Q: Hur kommer kväveutsköljningen gå till vid obstruktivitet (vad är lung clearance index)?
A: Vid mycket obsturktivtet, ffa i små lungvägar, eller om man har en ojämn ventilation i lungan så en del alveoler öppnas ibland och ibland ej kommer det ta längre tid och gå åt mer syrgas innan vi fått ut all kväve från lungorna - detta sista kallas för lung clearance index

Hur mäter vi volymen md en kväveutsköljning?

Q: Varför ser graften ut som den gör?
A: - Fyrkantiga staplar representerar 1 utandning
- Ser ut så för att sensorn sitter i munnen när vi startar vår utandning har vi precis andats in ren syrgas och vi har i startläget en sensor precis framför munnen som kommer registrera 0% kväve
- När utandningen sedan startar får vi en snabb ökning och en liten platåfas och när nästa inandning kommer suger vi in ren syrags via sensorn och kväve konc sjunker ner till 0 igen
- Staplarna blir smalare pga vi detta diagram bygt in en korrigering

Q: Hur kan funktionen bakom kväveutsköljningen ses i grafen?
A: - Om vi andas in 1 L med 50% syrgas och 50% kväve och vi andas ut det kommer den liten bidra till utandning av mycket mer kväve jmf me dom vi andas ut 1L som bara har 10% kväve i sig
- När konc är låg kommer den del av den ursprungliga kvävet som sköjls ut i det andetaget att vara mycket mindre, gör vi den korrigeringen i detta diagram innebär det att när vi sedan kommer till slutet när vi har 0 konc av kvävegas kvar har vi redan korrigerat för spädningen och får ett mått på hur mcyket luft som fanns i systemte från början
- Denna utsköjningen brukar man börja vid FRC, så vi får ett mått på FRC
Om man vill ha RV är det bara att drar bort från FRC vad pat kan andas ut

Q: Hur mer kan man göra en kväveutsköljning?
A: Man kan också göra en kväveutsköljning genom att bara andas ut 1 andetag - vi mäter volym rakt av

Q: Hur gör man en kväveutsköljning genom att bara andas ut 1 andetag och vad mäter vi med det?
A: - I detta test andas man in så mycket man kan av ren syrgas och sedan andas man ut hela sin vitalakapacitet lugnt och stilla tills man endast har RV kvar
- Även här börjar kvävekonc på 0 vilket beror på deadspace, så den sista delen av syrgas som vi andas in kommer komma ut som ren syrgas för den har ej blandats med alveolär luft
- Så kan vi mäta anatomiskt deadspace

Q: Vad ses i de olika faserna?
A: Fowler deadspace
- När man går in halvvägs in på baldningsfasen, fas 2 i kväveutsköljningen, är ett merkorrekt mått på deadspace
- Efter den snabba blandningsfasen kommer vi till en platå som kallas fas 3, om man har dåliga lungor kommer fas 3 luta mer uppåt
- Fas 3 anges som en lutning, lutningen på linjen blir procenten per liter

Q: Vad sker mot slutet av utandningen på denna?
A: På slutet av utandningen kommer en del av de små luftvägarna vara stängda och de har då varit stängda även när vi försökte andas in syrgas i första läget och vi får då en 4e fas där konc ökar lite snabbare, detta klassa för clouding volume - är ett känsligt mått på hur de små luftvägarna mår

Q: Vem anv vi kväveutsköljning för?
A: Vi anv kväveutsköjning för pat som har svårt med bronkioler och svårt med ojämn ventilation i lungorna, ffa pat med cystisk fibros

Q: Vad är alveolärmembranet?
A: - Pneumocyt typ 1 utgör en stor del av alveolens insida
- Innanför den ligger interstitiet
- Sedan kommer endotelceller

Q: Hur skriver vi om den allmänna gaslagen?
A: pV=R
Tryck * Volym = konstant

Q: Vad innebär "Tryck * Volym = konstant"?
A: Innebär att om man har samma mängd gas, men man miskar volymen till hälften kommer trycket att öka till det dubbla för att produktionen av tryck-volym ska vara konstant

Q: Vad är daltons lag?
A: Trycket av flera gaser tillsammans är lika med summan av deltrycken
 P(total)= P1 + P2 + P3 + .... Pn

Q: Hur beter sig flera gaser tillsammans?
A: - Gaserna beter sig som om de vore oberoende av varandra
- Summan av alla deltryck är lika med atmosfärtrycket
- Totala trycket är summan av trycken av alla gaser

Hur blir partialtrycket uträknat vid olika mängder av olika gaser i ett utrymme?

Q: Varför blandar sig dessa när man tar bort väggen?
A: Vi får en blandning som är total i lådan - detta sker pga diffusion - alla molekyler rör sig lite (över den absoluta 0 punkten)

Q: Hur ser det ut om syre skulle korsa alveolärmembarnet om blodet ej rörde på sig (partialtryck)?
A: De blå prickarna är syre i alveoler, om det finns västka kommer de vilja lösa sig i vätskan och korsa membranet, sedan saktar det ned och vi har sedan samma partikaltryck på bägge sidor

Q: Hur ser det egentligen ut med partialtryck över alveolärmembranet när syre diffunderar?
A: - När vi har syre som diffunderar fungerar kapillären som ett svart hål, syret försvinner och partikaltrycket blir 0 och syret diffunderar mycket snabbt
- RBC tar upp allt syre tills hemoglobin är mättat

Q: Hur lång tid tar det för en RBc att passera alveolen och hur snabbt tar den upp syre?
A: Tiden det tar RBC att åka förbi en alveol ses på x-axlen, 0,75 sekunder är den nära alveolen - detta är tillräckligt normalt - blodet är fullt syresatt fort

Q: Hur ser syreupptaget av RBC ut om man är sjuk eller har diffusionshinder?
A: - Om man är sjuk och har ett diffusionshinder kommer diffusionen av syre in i blodet gå mycket långsammare
- Viktigt med detta samband/graft - så fort man börjar andstränga sig och hjärtat pumpa fortare, blodet passerar snabbare och då kommer vi ej kunna fylla på lika mycket syre i blodet hos en sjuk person, men det går bra i en frisk person

Q: Vad är DLCO?
A: Diffusion i lungorna mätt med CO
- DLCO eller "diff-kap", transferfaktor

Q: Hur mäter man DLCO?
A: 1. Man andas in testgas
2. Håller andan i 10s
3. Andas ut
4. Kollar hur mycket som försvunnit
Differensen är diffusionskapaciteten

Q: Hur går en diff-kap till?
A: - Mätaren sitter vid munstycket så när man andas in och fyller på från RV läget till full VC - munstrycket registrerar oförbrukad gas, man håller andan
- Man andas ut långsamt - först har man en snabb blandningfas där konc sjunker från mätgas konc i tuben ner till en alveolär nivå - vi får 2 platåer och vi mäter mellan platåerna

Q: Vad säger denna?
De testgaser vi anv är på 0,3 %
A: - Spädning - strecken talar om konc för metan, en testgas som ej diffunderar in i blodet
- När vi andas in testgas blandas den med RV - så att metan sänks är för att den blandas med RV
- Skillanden mellan spädningseffekten och det röda strecket är det som försvunit  - vi får en ytterligare konc-spädning och mha den kan vi räkna hur mycket som försvunnit i blodet

Vilka 2 korrigeirngar kan man göra med DLCO?

Q: Varför anv CO vid DLCO?
A: Man anv CO för att den imiterar syre

Q: Vilken är den vanligaste korrigeringen vid DLCO?
A: Vanligaste korrigeringen är att ange diffusionskapacitet i förhållande till diffusionskapaciteten i blodet - ju lägre Hb ju lägre diffusionskapacitet

Q: Vad är en annan korrigering vid DLCO?
A: En annan korrigering är att man anger diffusionkapaciteten i förhållande till lungvolymen (VA volym av den alveolära delen, den är samma som TLC, om man tar bort dead space från TLC får man VA)

Q: Vilka faktorer påverkar O2-diffusionen?
A: - Tid - hur länge blodet är i kontakt med alveolen
- Vätskeutträde i alveoler kommer också hindar diffusionen

Q: Varför ska VC vara större än FVC?
A: VC ska vara större än FVC pga dynamisk kompression

Q: Vad beskriver FRC?
A: FRC beskriver andningsmedelvärdet - jämviktspunkten mellan undertrycket i thorax och lungornas vilja att dra ihop sig

Q: Vad är TLC?
A: - RV + VC = TLC
- Vi anv TLC för att säga hur stora lungorna är när vi snackar om restriktivitet

Q: Vad är FEV1 ett mått på?
A: Flödet första sekunden är ca 3l om FEV är 3L, detta är ett flödesmått och ej en volym

Q: Vad anv flödeshastihetskvoten till?
A: Kvoten - man korrigerar flödet för lungvolym - hur snabbt går det per liter lunga

Q: Vad innebär kvoten?
A: Kvoten innebär att man ska kunna få ut 70% av luften den första sekunden av utandningen (FEV1)

Q: Vilka är de tre viktigaste sifferparametrarna vid bedömning av en flöde/volymkurva?
A: FEV1, FVC, kvoten FEV1/FVC

Q: Vad har FEV1 för enhet?
A: - Volymen den första sekunden - kvoten blir enhetslös
- Enheten är L/s

Q: På vilka två sätt brukar relationen mellan FEV1 och FVC uttryckas?
A: - Kvoten (0-1)
- FEV1% (men försök undvika %)

Q: På vilket sätt ses obstruktivitet principiellt i en flöde/volymkurva?
A: Amplituden i grafen, lägre flöde än förväntat

Q: På vilket sätt ses obstruktivitet vanligast i flöde/volymkurvan (dvs. som vid astma och KOL) hos medelålders och äldre?
A: - Hängmatta - grafen ser ut som en hängmatta
- För barn är den normala kurvan uppåt-konvex, så om den är rak för ett barn är det obstruktivt

Q: Kan man vara obstruktiv utan att ha en ”hängmatteform”?…och kan man ha en synlig ”hängmatta” utan att vara obstruktiv?
A: 1. Ja, Handlar om lägre flöden än förväntat, därför behöver den ej ha en särskild form
2. Ja

Q: Ibland händer det att patienten inte kan hålla ut andetaget utan avbryter blåset för tidigt. Vilka parametrar påverkas då?
A: - FVC, kvoten
- Även om man avbryter för tidigt har man nog andats åtminstone i 1 sekundär så FEV1 påverkas ej
- Man siktar på 6 sekudner hos medelålders och äldre

Q: Om patienten avbryter blåset for tidigt sa blir kvoten fel. Blir den falskt för hög eller falskt för låg?
A: Falskt för hög

Q: Du sliter med undersökningen på en mycket obstruktiv patient. Kvoten är ungefär 0,4, men du vet att den är fel eftersom utandningen tycks avbrytas för tidigt eftersom du hela tiden ser ett litet ”trappsteg” på slutet av kurvan. Hur hanterar du detta?
A: - Man skiter i det för det är inte intressant
- Om man är kraftigt obstruktiv och det bara pyser på slutet är flödena låga och vi förflyttar oss långsamt på flödesvolymkurvan
- Därför anv vi kvoten för att skilja friskt från sjukt

Q: Vilka tre saker är viktiga att fokusera på när det gäller kvalitetskontroll av kurvorna (förutsatt att apparaten fungerar som den ska)?
A: - Flödet som sjunker med sjunkande volym i lungorn beror på 2 saker
  - Lungorna funkar som ett gumminband - ju mer man drar desto mer kraft behöver man
  - Luftvägarna är mjuka och sladdriga och man spänner ut de med luft, därför har vi ett lutande förlopp
  - Man vill ha en accelerationsfas i början
  - Man vill se att pat kan producera samma kurva flera gånger - reporducerbarhet - man kollar så de ser likadana ut - detta är det enda sättet vi ka n veta om pat andas in max
    - Man ska mäta 3 flödevolymkurvor sedan tar man värdena från den bästa

Q: Vilka 3 parametrar är viktiga vid kontroll av spirometri?
A: Början, slutet och reproducerbarhet är de 3 viktiga sakerna att fokusera på när det gäller kvalitetskontroll av kurvorna

Q: Vad betyder ”högt hinder” och hur ses det i flödevolymkurvan?
A: - Kan sitta i huvudbronker och trachea också, med sitter det i de stela luftvägarna
- Man kan ha intrathorakala och extrathorakal höga hinder, för de nedre luftvägarna är det allting
- Typexempel på höga hinder att man har en platåfas, också att man har en flödebegränsning som ej är beroende av volymen, därför är det ett platt streck i flödevolymkuran- intrathorakalt
  - Det är som att blåsa ut genom ett sugrör
- Sitter det höga hinder extrathorakalt ser man det på inandningen (hela grafen in och utandning ser ut som en näsa)

Q: Vilka är kontraindikationerna för att göra spirometri?
A: Inga, annars om vi ej tror att vi kan få ut max från pat, annars är det aldrig farligt att göra spirometri

Q: Det kan finnas upp till 5 värden för FEV1 att hålla reda på i rapporten. Kan du vilka? (Utan rev-test är det tre)
A: - Längd, ålder, kön avgör vad man borde ha
- Uppmätt värde
- Uppmätt värde i % till förväntat
- Rev test efter b2-agonister
- Rev-test % från B2-agonister

Q: Vad anv reversibilitetstester till?
A: - Ganska värdelösa tester
- Anv vid astmautredning

Q: Vad sker vid astma?
A: - Astma är en hyperreaktivitet
- Flödet minskar (diametern i luftvägarna) då ökar hastigheten och turbulens uppstår, turbulernsen görs så att partiklar kastas mot slemhinnan och det transporteras upp med cilier - denna reaktion går överstyr vid astma och man försöker åtgärda denna med steroider

Q: Vad görs vid plethysmografi?
A: - Man tar en kropp som man vill kolla volymsförändringen på
- Man stoppar in den i en låda och kollar volymsförändringen i en låda istället
- Pat stoppas in i en låda där de sitter och andas
- När volmen minskar ökar trycket och man blir mindre (när man försökar andas ut med täppt mun och näsa) - man skapar då ett lokalt lågtryck i boxen när vi försöker andas ut mot stängd mun

Q: Vad görs vid box-mätning, Raw?
A: - Andning genom pneumotach och registreing av flöde och boxtryck - differens mellan flöde och alveol
- Man får bättre mätning
- Lutar den mycket är det stort motstånd, lutar den lite är det litet motstånd

Q: Vilka skäl finns till minskad diffusionskapacitet?
A: - Lungödem
- Emfysem
- Lungfibros
- Pneumoni
- ARDS
- Alveolit
- Hjärtsvikt, jättevanlig orsak till sänkt diffusionskapacitet

Q: vad anv FFT
- fourirtransformation till?
A: - Bra för att mäta luftvägar/lungfunktion på barn

Q: Vilka är de vanligaste orsakerna till restriktivitet?
A: - Övervikt
- Sen graviditet

Q: Hur farligt är idiopatisk lungfibros?
A: Idiopatisk lungfibros är mycket farligt, farligare än cancer, okontrollerbar fibrotisering av lungorna

Q: Varför fungerar bronkdilaterande dåligt vid KOL?
A: Dålig effekt av bronkdilaterare vid KOL för att det inte finns någon muskulatur att dilatera