Title: T4 / MDBI / Moment 1 / Radiologi / Kontrastmedel

Q: Vad kan man göra rtg-undersökning med?
A: Kan utföras med eller utan kontrastmedel

Q: Hur adm KM normalt?
A: Den vanligaste adm är via injektion i venerna (intravenöst)

Q: När görs avbildning med KM vid MRT och DT?
A: Vid DT och MRT utförs avbildningen i olika kontrastmedelsfaser

Q: Vad menas med kontrastmedelsfaser?
A: Med faser menas att man utför bildtagningen olika lång tid efter att KM har givits iv

Q: Vad möjliggör bildtagning i olika kontrastmedelsfaser?
A: Därmed kan man anpassa om man t.ex. vill bedöma arteriell försörjning, generell blodförsörjning (parenkymfas/venös fas), eller utsöndringen av urin

Q: Vattenlösliga KM (jod): Vad bygger KM-effekten på?
A: KM-effekten bygger på att jodatomen har hög atomvikt och därför bromsar, attenuerar, röntgenstrålning i hög grad

Q: Vattenlösliga KM (jod): När anv det?
A: Jodkontrastmedlet anv vid DT, angiografi och genomlysning

Q: Vattenlösliga KM (jod): adm?
A: Det kan ges iv, po, rektalt, via sond/drän osv

Q: Vattenlösliga KM (jod): hur förekommande är överkänslighetsreaktioner?
A: - Överkänslighetsreaktioner är ovanliga, men förekommer
- Reaktionerna har en spännvidd från urtikaria till anafylaktisk chock

Q: Vattenlösliga KM (jod): hur påverkar det njurarna?
A: - Eftersom jodkontrastmedel huvudsakligen utsöndras via njurarna kan det överbelasta njurarna och orsaka njurinsufficiens
- Ju sämre njurfunktionen är från början, desto större risk för kontrastmedelsinducerad njurskada

Q: Vattenlösliga KM (jod): hur ökar risken för njurskada?
A: Risken ökar med dosen av KM

Q: Vattenlösliga KM (jod): hur värderas njurfunktion?
A: Njurfunktionen värderas med glomerulär filtrationshastighet (GFR, beräknas utifrån S-kreatinin, längd och vikt)

Q: Vattenlösliga KM (jod): vad påverkar njurfunktionen var av?
A: Njurfunktionen påverkar val av kontrastdos och undersökningens utformning i samband med berättigandebedömningen

Q: Vattenlösliga KM (jod): vilket LM ska undvikas vid adm av KM och njurskada?
A: Eftersom KM kan ge upphov till njurskada är det viktigt att göra uppehåll av metformin (antidiabetikum) hos pat med sänkt njurfunktion (GFR<45) och att kontrollera njurfunktionen innan behandlingen med metformin återupptas

Q: Vattenlösliga KM (jod): varför vill man utsätta metformin under tiden?
A: För att minimera risken för laktacidos, vilket inträffar vid överdosering av metformin

Q: Vattenlösliga KM (jod): vilka andra sjukdomstillstånd är kontraindikationer för KM?
A: - Thyroideasjukdom (obehandlad hypertyreos och obehandlad thyroideacancer)
- Vissa former av myastenia Gravis (bulbära symtom) kan utgöra kontraindikationer för jodkontrast

Vattenlösliga KM (jod): vad bör en DT remiss alltid innehålla uppgifter om?

Q: Icke-vattenlösliga KM (bariumsulfat): Vad utmärker barium?
A: Barium har en hög atomvikt och är därför mycket röntgentätt

Q: Icke-vattenlösliga KM (bariumsulfat): vilket KM anv?
A: Till Km anv bariumsulfat

Q: Icke-vattenlösliga KM (bariumsulfat): adm?
A: Bariumsulfat kan inte anv i.v. utan adm ffa p.o. eller rektalt

Q: Icke-vattenlösliga KM (bariumsulfat): När anv det?
A: - Bariumsulfat anv vid undersökning av magtarmkanalen, ex. undersökning av sväljningsmotorik och vid tunntarmspassage
- Det tas ej upp av kroppen, utan passerar GI oförändrat och är således ej toxiskt och har få biverkningar

Q: Icke-vattenlösliga KM (bariumsulfat): När ska det ej anv?
A: Bariumsulfat ska ej anv vid misstanke om perforation i magtarm-kanalen, då det i fri bukhåla kan ge upphov tll granulom och adherenser

Q: Icke-vattenlösliga KM (bariumsulfat): Kan detta anv i kombo med DT?
A: Vid behov av DT-undersökning ska denna utföras innan tillförsel av bariumsulfat, då bedömningen kan försvåras av artefakter från det täta bariumsulfatet

Q: Negativa KM: Vad räknas ej till dessa, vad är positiva KM?
A: - Vattenlösliga KM (jod)
- Icke-vattenlösliga KM (bariumsulfat)
Dessa KM är positiva, vilket innebär att de har högre atommassa än kroppens mjukvävnader och attenuerar (dämpar) därför röntgenstrålar i högre grad

Q: Hur ser positiva Km ut på bild?
A: De är ljusa på bilden för att de attenuerar (dämpar) röntgenstrålar i en högre grad

Q: Negativa KM: Vad innehåller de?
A: Negativa KM innehåller ett mycket lägre antal strålattenuerade atomer än kroppens mjukvävnader och attenuerar röntgenstrålar mindre

Q: Negativa KM: hur ser kontrast ut?
A: Iom att de attenuerar röntgenstrålar mindre leder det till att kontrasten ser mörkare ut jmf med omgivningen i bilden

Q: Negativa KM: ex. på KM?
A: Koldioxid eller luft som tillförs i magtarmkanalen (ffa i kolon) eller i artärer (angiografi med koldioxid)

Q: Negativa KM: hur ofta anv de?
A: Negativa kontrastmedel anv idag i mycket mindre utsträckning än positiva kontrastmedel

Q: KM vid MRT: Vad anv oftast?
A: Vid MRT anv oftast grundämnet Gadolinium (Gd)

Q: KM vid MRT: är rent gadolinium farligt?
A: Rent gadolinium är giftigt och det ör därför inkapsalt i en bärarmolekyl

Q: KM vid MRT: vilka egenskaper har gadolinium?
A: - Gadolinium har paramagnetiska egenskaper, dvs det påverkar väteatomer i sin omgivning och förändrar därmed signalintensiteten i vävnaden
- Det är alltså inte själva KM som syns på bilden

Q: KM vid MRT: förekommer reaktioner mot detta?
A: Reaktioner kan förekomma efter MR-kontrastmedel, men är betydligt ovanligare än vid jodkontrastmedel

Q: KM vid MRT: risk för njurskada?
A: Eftersom man ger en mycket mindre mängd KM vid MR så är risken för njuskada mycket liten

Q: KM vid MRT: hur ser anv ut vid nedsatt njurfunktion?
A: Man måste vara mycket försiktig vid nedsatt njurfunktion då det finns risk för att fritt gadolinium ger upphov till s.k. nefrogen systemisk fibros, som är ett allvarligt tillstånd

Q: KM vid MRT: vilken ökad risk ses vid nedsatt njurfunktion?
A: Eftersom utsöndringen är fördröjd vid nedsatt njurfunktion finns också ökad risk för inlagring av gadolinium i vävnaderna

Q: KM vid MRT: var ses inlagring hos pat som fått mycket adm?
A: Man har sett inlagring i hjärnan hos pat som fått stora mängder gadolinium, men det är okänt om detta har medfört några skadliga effekter

Q: KM vid UL: vad består det av?
A: - UL-KM för i.v. bruk bstår av mikrobubblor med innesluten gas
- Bubblorna är mycket mindre än RBC

Q: KM vid UL: Vad sker när bubblorna utsätts för ljudvågorna?
A: När de utsätts för en UL-våg varierar de i storlek (resonerar)

Q: KM vid UL: vad leder det till när bubblorna resonerar?
A: Eftersom gasen i bubblorna har en stor skillnad i täthet jmf med omgivningen ger den upphov till ett bildgivande starkt eko

Q: KM vid UL: tas de upp i vävnader?
A: UL-KM är strikt intravasala och tas inte upp i vävnader

Q: KM vid UL: påverkar de njurfunktion?
A: De kan ges oberoende av njurfunktion

Q: KM vid UL: hur förekommande är allergier?
A: Reaktioner av allergisk typ är mycket ovanliga

Q: KM vid UL: när anv det inom radiologin?
A: Inom radiologin anv UL-KM ffa för detektion och karaktärisering av leverförändringar

Q: KM vid UL: när anv det inom fysiologin?
A: Inom klinisk fysiologi finns ytterligare användningsområden för UL-KM, ffa vid undersökning av hjärtat