Title: T4 / MDBI / Moment 1 / Radiologi / Neuroradiologi

Q: Vilka är de viktigaste radiologiska metoderna för undersökning av CNS?
A: DT och MR (man kan även kartlägga kärlen, angiografier med både DT och MR)

Q: DT: Fördelar?
A: Snabb och lättillgänglig metod för att undersöka hjärnan

Q: [...] är [...] vid cerebrovaskulär sjukdom och skalltrauma
A: DT; förstahandsmetod

Q: DT: Vad letar man efter vid skalltrauma (på DT)?
A: Man letar efter blödning i hjärnparenkymet och/eller fraktur i kraniet

Q: DT: Manifestation av blödning?
A: Kan påvisas som högattenueradnde (ljusa) områden

Q: DT: Manifestation av infarkt?
A: Infarktsdagnostiken är inte lika omedelbar. Sekundära tecken på infarkt kan ses tidigt, men annars ses den manifesta infarkten på DT först efter några timmar som lågattenuerade (mörka) områden

Q: Varför är uteslutande av blödning hos strokepatienter viktigt?
A: Beror på att strokepatienter i allt större utsträckning behandlas aktivt med intravenös trombolys

Q: Hur sker handläggningen av strokepatienter och varför?
A: För att minimera den ischemiska skadan ska strokepatienter handläggas med mkt hög prioritet, både på akuten och röntgenavdelningen

Q: Hur handläggs stroke förutom "vanlig DT" och varför?
A: Då stroke är en kärlsjukdom utförs också akut DT-angiografi (med intravenöst kontrastmedel avbildat i artärfas) för kartläggning av patologi i halsartärer och intrakraniella artärer

Q: DT: Behandling om fynd visar stora centrala tromboser som orsakar infarkten?
A: Om fynd visar stora centrala tromboser som orsakar infarkten finns möjlighet till interventionsbehandling

Q: DT: Målsättning med trombolys och intervention?
A: Målsättning med trombolys och intervention är att rädda vävnad som inte är irreversibelt skadad

Q: Vad händer med jodkontrastmedel när den når BBB och vad är betydelsen av denna?
A: Jodkontrastmedel passerar normalt inte BBB och kan därför användas för att påvisa skador i denna, som t.ex vid tumör

Q: Hur utförs akut DT med blödningsfrågeställning?
A: Akut DT med blödningsfrågeställning utförs inte med kontrastmedel eftersom skada på BBB kan misstolkas som blödning (båda är högattenuerande)

Q: Hur skiljer sig MR från DT?
A: MR är överlägset DT vad gäller anatomisk detaljrikedom och känslighet för patologi i
hjärnan, hjärnstammen, bakre skallgropen samt i ryggmärgen.

Q: Vad är MR förstahandsmetod för?
A: - MR är förstahandsmetod vid mer komplicerade neurologiska utredningar som t.ex MS och flertalet tumörsjukdomar
- Kan även användas för kontrastmedel

Q: Hur optimalt är det att använda MRT för stroke/infarkt utredning?
A: MRT är mycket känsligt för tidiga infarktförändringar men av praktiska skäl (tillgänglighet, tidsåtgång och kontraindikationer) används det sällan i akut strokeutredning.

Q: MRT: Användade av kontrastmedel?
A: Liksom vid DT används kontrastmedel (gadoliniumbaserade) för att påvisa skador i
BBB och möjliggöra karakterisering av patologi.

Q: MRT: Utveckling och framtid?
A: MR-metoder som visualiserar fysiologiska processer är i ständig utveckling och har en särskilt stark ställning inom neuroradiologin. Exempelvis kan nervbanor i hjärnan kartläggas inför neurokirurgisk operation.

Q: Vad undersöker man på neuroradiologiska avdelningen?
A: - CNS - skalle och rygg
- Huvud-hals (motsvarande ÖNH)

Q: Vilka modaliteter anv vi för att undersöka CNS?
A: - I första hand DT och MRT
- Konventionell angiografi
- PET (görs på nuklearmedicin, men tolkas av oss)
- Slätröntgen sällan - shuntöversikt
- UL görs av pediatriska neuroradiologerna innan fontanellerna slutits

Q: När kan DT anv?
A: Kan anv vid metall i kroppen, anv mycket vid trauma och akut medvetslösa

Q: DT: Hur ser likvor ut?
A: Vätskan, likvor runt ryggmärgen ska vara mörk

Q: DT: houndsfield värdne på olika vävnader?
A: - Houndsfiled units, vitt=ben=högt houndsfieldvärde
- Vätska=svart=0 houndsfield

Q: DT: Görs det på barn?
A: Man vill ej röntga barn med DT i onödan pga strålningen

Q: DT: Vilken färg har plexus choroideus och varför?
A: Plexus choroideus är vitt för att det ofta är förkalkad, epifysen är ofta också förkalkad

Q: Hur går konventionell angiografi till?
A: - Konventionell angiografi - man går in i ljumsken, a. femoralis, och man går sedan upp i hjärnan och in i specifika kärl
- Man har ett röntgenrör och sedan sprutar man in kontrastmedlet och man ser då kärlen

Q: När tar man bilder vid konventionell angiografi i hjärnan?
A: Om man tar bilder tidigt - artärfas, tar man bilder sent -> venfas
- I hjärnan tar man bilder efter 3 min, inget kontrastmedel kommer in i en frisk hjärna pga BBB, så då väntar man ett tag för att se om det är sjukt någonstans, läcker
- Man ger gärna vid skada på BBB och hjärntumörer

Q: DT-hjärna: När behövs KM?
A: - Kärlundersökningar, både av artärer och vener
- Leta blödningskälla
- Vidare utredning av tumörer (görs oftast med MR)
- Infektioner
- Leta efter metastaser hos cancerpat med eller utan symtom

Q: Vad är stroke?
A: Samlingsnamn för alla sjukdomstilstånd som leder till plötsligt funktionsbortfall i delar/hela CNS med vaskulär orsak

Q: Vad är vanligaste orsaken till stroke?
A: Vanligast är ischemi (propp/emboli), man kan även ha en blödning (ofta pga hypertoni)

Q: Hur behandlas stroke, propp vs hemorrage?
A: - Man ger trombolytika
- Om man har en lång propp hinner hjärnan ta skada innan det löses upp därför har vi blivit bättre på att gå in och ta bort dem
- För hjärnblödningar är det ej lika brottom, ibland kan man behöva göra en kranektomi

Q: Varför är det viktigt att diagnosticera stroke snabbt?
A: - Akut behandling av ischemisk stroke viktigt - "time is brain"
- I första hand trombolys, men om man ser en tromb kan även trombektomi eller annan intervention vara aktuell
- Behandling av hemorragisk stroke är oftast inte lika bråttom, men viktigt att utesluta före trombolys

Q: Vilken del av hjärnan dör först vid infarkt?
A: Grå substans har högst energiomsättning så de dör först, man får ödem, och kontrastet försvinner

Q: MRT: Hur ses hjärnstammen?
A: Hjärnstammen är svår att se för att det ligger mycket ben kring -> då kan man göra en MR med diffusion, som är bra på att hitta infarkter

Vilka traumatiska intrakraniella blödningar finns?

Vilka icke-traumatiska intrakraniella blödningar finns?

Q: Vad är diffuse axonal injury (DAI)?
A: DAI - att man har mer skador än man ser, mellan grå och vit substans, axon kan gå av i denna övergång vid rotation

Q: Vad börjar man kolla efter vid DT på halsrygg?
A: Ser vi tecken till ligamentskada - detta börjar man med

Q: Vilken är 1.a hands-undersökning vid trauma för DT/MRT halsrygg?
A: DT alltid

Q: Vilken typ av undersökning är MRT vid halsryggstrauma?
A: MRT är en KOMPLETTERANDE undersökning vid trauma:
- Instabil halsryggsfraktur +- neurologi
- Neurologi, men negativ DT
- Misstänkt ligamentruptur/ryggmärgskontusion

Q: Misstänkt blödning eller infarkt i hjärnan: Modalitet i 1a steget av utredningen?
A: DT-hjärna utan ivk

Q: Vad letar vi efter på en akut DT-hjärna vid akut stroke-frågeställning?
A: Blödning och tecken till infarkt (dock ses infarkt ej tidigt på DT)

Q: Vilka är de vanliga orsakerna till stroke?
A: - Ischemisk stroke - vanligaste (85%) - ett kärl är trombotiserat, vanligast är en emboli
- Blödning i hjärnparenkymet - en riskfaktor är hypertoni - mindre andel (10%)
- Subarachnoidalblödning - aneurysm - ännu mindre andel (5%)

Q: Vad kan se svid stroke i olika hjärnområden?
A: - Främre - sidosvaghet
- Bakre - Symtom från lillhärna, ataxi, koordinationsproblem, nysatgmus
Hjärnstam - Medventandesymtom

Q: Vad gör man vid infarkt pga blödning eller infarkt (man vet ej)?
A: Vid ett snabbt insjuknande i strorke gör man alltid direkt en DT-hjärna och kranskärl med ivk i artärfas efter den första DT-hjärnan utan ivk

Q: Vilka områden i hjärnan är mer känsluga för syrebrist?
A: De djupa områderna i hjärnan är känsliga för ischemi och syrebrist pga dåligt kollateralnätverk

Q: Vad är penumbra?
A: - Ett område med hjärnceller som är vid risk, fortfarande viabelt och går att rädda, men kollateralcirkulationen klarar ej av att försörja det allt för länge - man måste snabbt sätta in behandling för att rädda penumbran
- Det finns en infarktkärna och en penumbra

Q: Vad är "dens vesselsign"?
A: Man kan se kärlocklusionen i den nativa fasen (DT utan ivk), man kan se tromben

Q: Hur behandlas en stroke?
A: - Man ger trombolys vid infarkt <4,5h
- Annars kan man göra en trombektomi när man går in med ledare och plockar bort tromben mekaniskt - inom 6h, men upp till 24h efter symtomdebut är möjligt

Q: Intrakraniell blödning: Modalitet?
A: DT-hjärna utan ivk

Q: Hur kan epiduralblödning beskrivas?
A: - Linsform för blodet är ovan duramater
- I samband med trauma - skadad artär
- Begränsas av suturerna, där duran fäster in och därför fås linsformen
- Förskjutning av strukturer över medellinjen

Q: Hur an subduralhematom beskrivas?
A: - Trauma mot bryggvener
- Crescent/månskäreformat
- Mellan dura och arachnoidea

Q: Vad är herniering i hjärnan?
A: Inklämning - hjärnan puttas över medellinjen pga något expansivt som pågår på andra sidan

Q: Tumör/metastas i hjärna: Modalitet jourtid?
A: DT-hjärna utan ivk, för MRT görs ej akut på jouren, MR kan komma senare i förloppet

Q: Vad görs vid expansivitet i hjärnan?
A: - Vid en expansivitet på DT vid misstanke om tumör/metastas görs en MRT på hjärnan
- För barn kan vi lägga in dem och göra en MRT dagtid för att diagnostciera hjärnan, då man ej vill stråla i onödan

Q: Anv DT hjärna med ivk för hjärnan?
A: - Om man vill kolla på parenkymet kan man göra en DT med ivk i hjärnan, då väntar man till parenkymfas med att ta bilder
- Oftast gör man MRT i andra steg efter DT utan ivk, men detta kan också göras

Q: Suarachnoidalblödning: Modalitet?
A: DT angiografi med ivk i artärfas