Title: T4 / MDBI / Moment 1 / Radiologi / Thoraxradiologi

Q: Vilken är den vanligaste undersökningsmetoden?
A: Lungröntgen (är även öftast den första röntgenundersökningen som görs)

Q: Lungröntgen: Fördelar?
A: - Lättillgänglig
- Godtagbar sensitivitet för pneumotorax, pneumoni och pleuravätska

Q: Hur tas lugnröntgen vid frågeställningen "pleuravätska"?
A: Man tar en sk "flankbild" med patienten i sidoläge

Q: Lungröntgen: Tumörer och metastaser?
A: Tumörer och metastaser kan ibland ses med lungröntgen, men en normal lungröntgen kan inte utesluta malignitet.

Q: Lungröntgen: Specificitet?
A: Specificiteten i diagnostiken är låg och behovet att karakterisera eventuella fynd leder ofta till undersökning med annan metod

Q: DT thorax: Visualiserar?
A: DT visualiserar alla fynd som ses på lungröntgen men med större detaljrikedom och sensitivitet.

Q: DT thorax: Stråldos?
A: HÖG

Q: DT thorax: Användning?
A: Används framför allt vid utredning av:
- Vissa generella lungsjukdomar (emfysem, bronkiektasier)
- Bedömning av thorakala tumörer
- Hilusförstoring
- Misstanke om dissektion eller aneurysm i aorta
- Misstanke om lungemboli

Q: DT thorax: Hur går det till?
A: - Patienten medverkar genom att ligga still och hålla andan under exponeringen.
- Ofta används intravenös kontrast.
- För optimal undersökning av lungartärer och aorta behövs intravenös kontrast i artärfas.

Q: DT kranskärl och aortarot: Hur går det till?
A: - Vid DT kranskärl och DT av aortaroten styrs undersökningen med EKG.
- Beta-blockad och nitroglycerin används ofta för att sänka hjärtfrekvensen och för att få rätt bedömning av kärlvidden.

Q: MR thorax: Vad används den för?
A: - Används i speciella fall vid utredning av förändringar belägna i mediastinum eller vid misstänkt påverkan av plexus brachialis.
- MR hjärta kan ofta skilja mellan infarkt och hjärtmuskelinflammation.

Q: Lungscintigrafi: Används för?
A: Används för diagnostik av lungemboli

Q: Lungscintigrafi: Hur går det till?
A: Utförs i 2 steg:
1. Perfusionsscintigrafi → Radiofarmaka injiceras i.v. → Partiklarna fastnar i
lungkapillärerna i de perfunderande delarna av lungkretsloppet men passerar inte ut i
de områden där det sitter en emboli i vägen. Emboliserat område kan då ses som
defekt i bilden.
2. Ventilationsscintigrafi: Utförs om perfusionsdefekter föreligger och tidigast 4
timmar efter perfusionsscintigrafin. Radiofarmaka (radioaktiva kolpartiklar) inhaleras och sönderfall från dessa skapar bilden. Vid lungemboli kan man då se områden som har ventilation, men ingen perfusion.

Q: PET-DT thorax: Används för?
A: Används främst vid lungcancer och lymfom, men även vid okänd primärtumör och oklara fynd

Q: Ultraljud thorax: Används vid?
A: - Används vid dränage av pleuravätska, empyem och perikardvätska samt ibland när man skall ta vävnadsprov, biopsi.
- Diagnostik pneumothorax, svikt och vätska,
t.ex. på akutrummet.

Q: Ultraljud thorax: 2 typer?
A: - EKO (ekokardiografi)
- TEE (tranesofageal ekokardiografi)

Q: Vad har radiologi en nyckelroll i?
A: Nyckelroll i diagnostik av akut och kroniskt bukbesvär

Q: Vad anges i en buk-radio remiss?
A: - Frågeställning, anamnes, status, labbvärden
- Finns all nödvändig information? (krea...) -> en välskriven remiss underlättar diagnostiken

Q: Vilka huvudsakliga modaliteter anv för thorax?
A: - Slätröntegn
- DT
- Sedan även UL och scintigrafi

Q: Thorax: Vilka tillstånd ger feber och hosta?
A: Pneumoni

Q: Thorax: Vilka tillstånd ger Dyspné och hypoxemi?
A: - Pneumoni
- Hjärtsvikt
- Pleuravätska
- Pneumothorax
- Lungemboli

Q: Thorax: Vilka tillstånd ger bröstsmärta?
A: - Pneumothorax
- Lungemboli
- Aortadissektion
(-pleuravätska)

Q: Thorax: Vilka tillstånd anv man slätröntgen för att se?
A: - Pneumoni
- Hjärtsvikt
- Pleuravätska
- Pneumothorax

Q: Thorax: Vilka tillstånd anv man DT för att se?
A: - Pneumoni
- Hjärtsvikt
- Pleuravätska
- Pneumothorax
- Lungemboli
- Aortadissektion
- Malignitet

Q: Vad kan sägas om det man ser med slätrtg på throax?
A: Allt man kan se med slätröntgen kan man se bra med DT också

Q: Kna man se pleuravätska med UL?
A: Ja

Q: Vilka projektioner anv lungrtg?
A: Frontalprojektion
- Röntgenrör bakom pat och röntgensdetektor framför
Liggande projektion (AP) - röntgenrör framför pat, detektor under pat
- När man ligger ner så hamnar hjärtat närmare rtg-röret och det förstoras mer

Q: Vad kan göra det svårt att se saker i lungrtg?
A: - Revben överlappar med lungan, kan göra det svårt att se saker i den gränsen
- Lungan går runt diagfragman, diafragman är som en kupol
- Mediastinala strukturer, esofagus och aortan är svår att se med detta, man ser en propp eller dissektion i aorta, lymfkörtar ser man ej om de ej är jättestora

Q: Hur görs en lungrtg från sidan
A: - Rtg rör till hö om pat och rtg-plår till vä om ppat
- Hö lunga blir då förstorad pga divergerande strålar
- Bra för man kan då separera lungorna
- Kan se konturer av hjärtat, på vissa pat aorta, men ej pålitligt, man kan se kotkompression
- Recessus costophrenicus ska vara stark - annars patologi

Q: Vad kan påverka bildkvaliten för lungrtg?
A: - Andningsläge - Man vill att pat ska vara inandnad, svårt att skilja dålig inandning från lungförändringar då
- Projektion
- Exponering
- Saker i vägen - Man vill att spinaltutskotten ska vara i mitten mellan clavikeln

Q: Lungröntgen: Vad utmärker pneumoni?
A: Rtg:
- Förtätning, "infiltrat"
- Pleurautgjutning - vid allvarlig
Symtom:
- Hosta
- Feber
-(smärta)
- Rassel, dämpning vid auskultation

Q: Lungröntgen: diff diagnos vid pneumoni?
A: - Atelektas, man ser stråkighet
- Vanligt fynd i klinisk vardas - del av lungan som kollapsat ihop och ser ut som en skiva, kan kallas stråkighet eller atelektas
- Pat med atelektas har ej hosta och feber

Q: Lungröntgen: Vad ses vid hjärtsvikt?
A: Rtg:
- Hjärtförstoring
- Vida kärl
- Ökad interstitiell teckning -  alla strukturer är lite tjockare, lite större
- Pleuravätska
Alla dessa kallas stas-bild
Symtom:
- Dyspné
- Rassel
- Ödem, halsvenstas

Q: Lungröntgen: Vad ses vid pleuravätska?
A: Rtg:
- Pleurautgjutning
Symtom:
- Dyspné
- Dämpning, ausk, perkussion
- (ibland smärta) - Pleuravätska kan vara orsakas av pleurit - smärta

Q: Hur skiljs pleuravätska från pneumoni?
A: - Man får en känsla av pleuravätskan
- Man kan göra en DT
- Pat kan ligga på sidan och se om vätskan flyter ut
- Man kan också göra UL

Q: Vad är pleurasinus?
A: Recessus costodiafragmaticus

Q: Hur anv UL vid Pleuravätska?
A: - Dräninsättning
- Septering - Man kan se septering med UL, men ej med DT eller slätrtg
- kan ej se genom luft

Q: Lungröntgen: Hur ser avkapslad pleuravätska ut?
A: - Buktande kontur
- Avkapslad?
- Septering?
- EMpyem?
- Septering när vätskan är avkapslad
- Septerieng tyder på kraftig inflammation/infektion och man kan t.o.m se empyem

Q: Lungröntgen: Vad ses vid pneumothorax?
A: - Pleural luftspalt
- Lungkontur
- (överdragning mediastinum)
Symtom:
- Plötslig dyspné
- (thorax-smärta)
- Nedsatt and. ljud
- Hypersonor perkussion

Q: Lungröntgen: Vad sker vid pneumothorax (ventilpneumotorax)?
A: - Ventil - Antingen har man en skada på lungan eller thoraxväggen så luft kan gå in, men ej ut, mer luft kommer in och trycket skjuter över det till hö sida
- Dålig stauration och cirkulatorisk påverkan
- Kan ske vid plötslig försämring vid övertrycksventilation (CPAP/BiPAP/respirator) och trauma
- Akut tillstånd, man måste avlasta med en nål

Q: Lungröntgen: styrkor?
A: - Lättillgänglig (avd)
- Låg stråldos (0,1 mSv)

Q: Lungröntgen: Svagheter?
A: - Ser ej sjukdomar i kärl eller mediastinum
- Dålig sensitivitet för små/interstitiella lungförändringar
- Anatomisk överlappning, svårt att bedöma sjukdomar i mediastium och kärl

Q: Vilka andra modaliteter kan anv för att se lungemboli, aortadissektion och malignitet annat än DT?
A: - Scint
- MR

Q: Hur kan man rekonstruera DT-thorax-bilder?
A: Man kan rekonstruera i 3 snitt
- Standard är axial, men sedan åtminstone 1 av de andra projektionerna
- Sagittal är favvo (2a) på thorax för man ser uppdelning i lober

Q: DT: hur ses lungemboli?
A: - Kontrastdefekt i lungartär (Kontrast gör att vä lungartär är ljus, men i den ses en mörkare emboli)
- (högerkammarförstoring)
Symtom:
- Plötslig dyspné
- Cirkulatorisk påverkan (hypotoni, hjärtstopp) om massiv LE
- Thorax-smärta om perifer LE

Q: DT: Hur timeas bilderna vid KM?
A: Kontrastmedel -> V cava (system) -> Hö-hjärthalva -> Lungartärer -> Vä hjärthalva -> Aorta (system)
- Beroendepå timing kan man få olika faser
- Tar ca 10 sekunder
- Man tar bilden när KM är i lungartärer - kallas lungartärfas

Q: Vad görs vid LE med kontraindikation för KM?
A: Vid kontraindiktion mot KM kan man göra en lungscintigrafi

Q: Lungscint (LE): Vad kan man se?
A: - Perfusion: mikroskopiska partiklar fastnar i lungkapillärer
- Ventilation: mikroskopiska partiklar inhalerat

Q: Lungscint (LE): Vad kan den kombineras med?
A: Man kan kombinera med DT och se var det finns defekter i lungperfusionen som kan bero på LE eller att pat har dåliga lungor med en dålig ventilation och sekundär hypoxisk vasokonstriktion - då kan pat få andas in partiklar istället

Q: Lungscint (LE): Nackdelar?
A: - Endast dagtid
- Dålig upplösning
- Ofta inkonklusiv

Q: Vad är venfas?
A: När blod har gått ett varv runt hela kroppen

Q: Vad är artärfas?
A: När mest kontrast är i aorta och man tar bild kallas det artärfas

Q: Vad sker vid aortadissektion?
A: - Blodet dissekerar in mellan aortas vägglager
- Oftast ser man ett membran av aorta inne i aortan

Q: VIlka typer av aortadisskeiton finns?
A: - Typ A: engagerar aorta ascendens
- Typ B: engagerar inte ascendens

Q: DT thorax med ivk aortafas: Hur ses aortadissektion?
A: - Dissektionsmembran
Symtom:
- Akut intensiv skarp bröstsmärta (dissektion)
- Utstrålning mot rygg
- BT-skillnad mellan armar

Q: Vad är dissektion ej samma som?
A: - Är ej samma som aneurysm
- Aneurysm är en vigdning av diametern

Q: Vilka komplikationer kan fås vid aortadissektion?
A: - Hemoperikardium och tamponad (typ A)
- Engagemanf till stora grenar - organischemi

Q: DT-thorax med ivk: hur ses malignitet?
A: - Tumörmisstänkt förtätning
- Lymfadenopati i hili, mediastinum
Symtom:
- Inga symtom (tidig)
- Hosta, hemoptys (luftrör)
- Smärta (throaxvägg)
- Dyspné
- Allmänsympt.
- Neurologi (CNS-met)

Q: Vilken är den vanligaste maligniteten i thorax?
A: Vanligaste maligniteten i thorax är lungcancer - upptäcks ofta som ett bifynd (inga symtom vid diagnos), men man kan även få symtom senare

Q: Vad vill man gör aför att utreda malignitet i thorax?
A: Man vill göra en DT med Ivk för att utreda malignitet
- Förtätning, lagom välavgränad men med små tentackler som växer utåt
- Man kan utesluta pneumoni genom att ge antibiotika och vänta några veckor
- Man anv KM för att kunna se bättre i mediastinum och skilja kärl från lymfkörtlar

Q: Vad kan man se i thorax med MRT?
A: - Tumörer (benign/malign) - Man separera vatten och fett bättre, man kan kolla om en tumör är mer benign (mer fett) eller malign
- Kan se skarpare kanter med denna
- (Lungemboli)
- (Fysiologi)

Q: DT-thorax: När anv ivk?
A: Vid emboli, dissektion och malignitet anv man KM

Q: Vad kollar man på med DT-thorax utan ivk?
A: Vid tillstånd som ger subtila förändringar i lungparenkymet, då är det bättre utan KM för det kan annars ladda upp lungparenkymet med KM
- Diffusa interstitiella lungsjukdomar
- Sarkoidos
- Lungfibros
- Autoimmun sjukdom (RA, SLE, myosit, vaskulit)

Q: Vad kan den ena sjukdomen leda till?
A: - Den ena sjukdomen kan ge det andra
- Maligniteter kan ge återkommande pneumoni och pleuravätska
- Vid DT kan man hitta bifynd, som skulle kunna vara malignintet -> då får man väga ihop allt (symtom), är misstanken hög måste man göra vävnadsprov

Q: UL: vad ses vid DVT?
A: - Man vill se om det går att komprimera venen, om DVT går det ej att trycka ihop
Symtom:
- Nytillkommen bensvullnad
- Smärta
- Palpömhet (längs djupa vener)
- Immobilisering
- Kirurgi
Förr anv flebografi

Q: Vad vill man göra vid akut bröstsmärta?
A: Först vill man utesluta ischemisk karssjudkom - koronal angio är golden standard, sedan finns andra underökningar man också kan göra
Ex på tillstånd, som ger akut bröstmärta:
- Ischemisk hjärtsjukdom
- Perikardit, perikardutgjutning
- Lungemboli (pleuritutgjutning)
- Aortadissektion

Q: Vad kan ses på lungrtg?
A: - Slem och vätska, infiltrat kan ses med lungröntgen
- Med lungröntgen kan man se andra strukturer som blockerar, därför kan DT vara bättre

Q: Vilken typ av DT vill man gör aom det går?
A: Man vill gärna alltid göra en DT med kontrastmedel om det går, vilket man ger i venfas - om det är malignitet eller annat kan man se det också

Q: Varför gör vi ej DT på alla?
A: Stråldosen är det som gör att vi ej gör DT för alla, men DT är cokså högre än för lungröntgen, lungröntgen är snabb, tillgänglig och ger snabb översikt

Q: Varför är det ljusare högre upp i sagittalvyn vid lungrtg?
A: Lite ljusare högre upp på lungröntgen för att armen är i vägen

Q: När gör man en lungrtg?
A: - Man gör en lungröntgen när man är osäker på diagnosen
- Hos äldre som hostar slem vill man göra det för att utesluta malignitet

Q: När görs en kontrollrtg?
A: - Kontrollröntgen görs när man misstänker att det är troligare att få en pneumoni kan fås där tumören täpper till, lättare att få pneumoni i en lob där man har infiltrat
- Man vill göra en kontrollröntgen 6veckor efter förlopp för vissa som äldre och rökare, men ej på barn

Q: Hur ses konsolidation i lungor?
A: Konsolidation - förtätning som fyller ut lungan, där det brukar vara luft men är något annat nu, samma volym men något annat i den

Q: Hur ses atelektas i lungor?
A: - Atelektas - lungan har fallit ihop, det finns inget som fyller ut och den sjunker ihop, andra lober kan då bli större för att kompensera
- Om det är vätska i en lob kompenseras det ej

Q: Hur ses lungnoduli i lungor?
A: Lung noduli är under 3mm, är så små så mna vet ej vad de är, följs ej upp - de har de flesta, vit metastaserad cancer kanske man blir lite oroligare

Q: Vad ska alltid följas upp vid lungrtg?
A: En massa eller rundad förändring ska följas upp

Q: Hur ses "interstitial" på lungrtg?
A: Ränder av interstitialvätska som ligger mellan cellerna - är pyttelitet - curly B-lines

Q: När ska man bli orolig för äldre rökare?
A: Vid äldre rökare som hostar blod ska man bli lite orolig, de får lätt lunginflammation och har hosta

Q: Hur blir det med KM om pat har stadie 5 av nedsatt GFR?
A: GFR 5 - så dåligt att man ej vill ge KM ifall att man försämrar hans njurar ännu mer

Q: Vad kan ses på lungrtg för kvinnor och överviktiga?
A: På kvinnor eller överviktiga män kan bröstvävnad visa en täthet man ej ska blanda ihop med infiltrat

Q: Hur kan pleuravätska ses på DT?
A: Vid pleuravätska ligger lungan och flyter som en badboll ovanpå, så beroende på kroppsställning kan pleuravätskan befinna sig på olika ställen

Q: Vad kan man se på lungrtg?
A: - Pneumothorax - sammanfallen lunga
- Fraktur - revbensfrakturer är mycket svåra att se på detta, man palperar
- Kan ej skilja mellan pleuravätska och blod

Q: Lungor: Vad kan man se med DT med KM?
A: - Man kan se skillnad mellan blod och pleuravätska
- Man kan se om det är en pågående blödning
- Om fallet är stort och det kan vara något i buken  revben petat nedåt ger en DT -thorax mer info
- Dock mer strålning

Q: Lungor: Vad kan man se med lungscintigrafi (+ nackdel)?
A: - Kan anv för tumörer (kan även se frakturer)
- Kan anv för att se lungemboli
- Nackdel - NM-undersökning med radioaktiv isotop, ej jourtid, görs ej superakut

Q: Vad ses i thorax vid stor pneumothorax?
A: Stor pneumothorax - bara luft - sammanfallen lunga

Q: Vilken modalitet anv för pneumothorax?
A: - Pneumothorax - luft i lungsäcken, ofta något som gjort hål på pleura så luft läcker ut i lungsäcken
- Lungröntgen eller DT anv för detta

Q: Vad kan olika blodtryck i armar tala för?
A: Olika blodtryck i armar kan säga om man har en aortadissektion

Q: varför vill man ej stråla gravuda kvinnor vid thorax?
A: Gravida kvinnor har känsligare bröstvävnad för den prolifererar mycket då

Q: Varför är MR av lungorna dåligt?
A: MR av thorax är dåligt för att lungorna rör sig och det ger en dålig bild

Q: Vilken typ av aortadissektion ger olika blodtryck i armar?
A: - Typ B dissektioner ger ej olika blodtryck i armarna - nedaför thorax
- Typ a dissektioner ger olika blodtryck i armar

Q: Vad letar man efter på lungrtg vid pneumoni?
A: Vid pneumoni letar man efter infiltrat (ljusare) på lungröntgen

Q: Vilken modalitet kan ge mycket info vid pneumoni?
A: Lungscintigrafi ger mycket info för de man ej kan gör DT på, de vi ej vill ge KM eller stråla för mycket

Q: Vilken modalitet anv i första ahnd vid lunginflammation?
A: - Lunginflammation lungröntgen, i första hand, eller DT med eller utan kontrast

Q: Vilken modalitet är bäst för pleuravätska?
A: - Pleuravätska är UL bäst för man kan lägga drän och låg stråldos, men kan ses i andra modaliteter också