Title: T4 / MDBI / Moment 1 / Klinisk Fysiologi / ST-T Sträckan

Q: Vad är en Q-våg
A: Om den första vågen i QRS-komplexet är negativ är det en Q-våg, QRS-komplexet definieras av vad man ser framför sig i varje avledning (första positiva vågen som kommer är en R-våg, om det kommer en negativ våg innan är det en Q-våg, om det kommer en negativ efter är det en S-våg)
- i vissa respresenterar den depolarisng av septum
- I vissa representerar den depolarisering av kammarväggen

Q: Vad räknas varje våg som i QRS-komplexet?
A: Den första positiva vågen som kommer är en R-våg, om det kommer en negativ våg innan är det en Q-våg, om det kommer en negativ efter är det en S-våg

Q: Varför gör man en medelvärdesbild på EKG?
A: För att få bort felsignaler, vi får ett "renare" komplex att titta på utan felstörningar

Q: Vad är dåligt med medelvärdesbilder på EKG?
A: Om apparaten missar att sortera bort något påverkar det medelvärdesbilden

Q: Hur mäter man QTc-tid?
A: Ska vi mäta QT-tiden är det viktigt att hålla rätt på vad det är för puls och detta gör man genom att korrigera för det (denna tid kan variera beroende på vilken puls man har)
QTc = QT/roten ur(RRs)

Q: Varför är T-vågen längre än QRS-komplexet?
A: Repolariseringen är en aktiv process med pumpar, för att  bygga upp potentialskillnaden som sedan gör att depolarisationen går snabbt

Q: Vilken är den optimala tiden för QRS-komplexet?
A: - 0, att få ut depolariseringen synkront exakt samtidigt till alla kammar-myocyter
- P-vågen ska avara 0,12
- PQ-tiden ska vara 0,12- 0,2
- QT-tiden ska vara 0,125

Q: Hur många mm är 1 stor ruta på EKG?
A: 1 stor ruta är 5 mm

Q: Hur ser överldning i AV-knutan ut vid olika AV_block?
A: - I: Alltid, men fördröjning
- II: Ibland, vissa överleds, vissa inte
- III: Aldrig, totalt block

Q: Vad ses vanligen inte vid AV-block III?
A: Supraventrikulär ersättningsrytm

Q: Vad består ST-T-sträckan av?
A: ST-T-sträckan består av ST-sträckan och T-vågen

Q: Vad är J-punkten?
A: - Övergången mellan QRS-komplexet och TS-sträckan J-punkten
- Normalt är J-punkten och starten av ST-sträckan i nivå med baslinjen

Q: Hur ser övergången mellan ST-stäckan till T-vågen ut?
A: Övergången av ST-sträckan till T-vågen är mjuk

Q: Hur ser T-vågen ut?
A: T-vågen är vanligen assymmetrisk med en något brantare nedåtstigande del

Q: Vad avspeglar QRS-komplexet och vad sker efter den?
A: QRS-komplexet avspeglar kammarnas depolarsiation, efter denna sker mekanismer som syftar till att återställa jonkoncentrationen och polaritet över cellmembranet
- Denna återställning kallas repolarisation och representeras av T-vågen i EKG

Q: Vad mostvarar St-sträckan under kammarmyocytes AP?
A: - ST-sträckan motsvarar platå-fasen under kammarmyokardiets AP
- Under platåfasen är membranpotentialen relativt oförändrad och ST-sträckan är isoelektrisk och platt
- Förmakets repolarisation ses normalt ej på EKG

Q: Varför har T-vågen samma riktning som QRS-komplexet?
A: T-vågen har samma riktning som QRS-komplexet för att riktningen som repolarisationsvågen rör sig är omvänd jmf med depolarisationsvågen- depolarisationen sker från endokardie ut i epikardiet

Q: Hur uppstår T-vågen?
A: - Den går mot elektroden och ger ett positivt utslag i from av en R-våg
- AP:n är kortare i epikardiet än endokardiet, vilket gör att repolarisationen startar i epikardiet och går mot endokardiet
- Efter som potentialförändringen vid repolarisation är omvänd får man också här ett positivt utslag i form av T-vågen

Q: Vad är en konkordant våg?
A: Att T-vågen har samma ritning som kammarkomplexet kallas konkordant T-våg, ett negativt QRS-komplex skulle alltså ge en negativ konkordant T-våg

Q: I vilka avledningar kan man se negativa T-vågor?
A: Negativa T-vågor kan normalt
ses i avledning III och V1

Q: Varför vill man bedöma ST-sträckans amplitud?
A: ST-sträckans amplitud är viktig att bestämma vid tolkning av EKG, man bedömer om J-punkten är höjd eller sänkt i förhållande till den isoelektriska linjen

Q: Hur mäter man amplituden på st-sträckan vid en höjning resp sänkning?
A: - Vid en ST-höjning mäter man från J-punkten
- Vid en ST-sänkning mäter man en punkt mäter man 60 millisekunder från J-punkten (J-60)
- Man kan mäta ST-nivån mha EKG-linjalen där 1 mm motsvarar 0.1mV

Q: Vad är normalt amplituden på j-punkten (vad är gränserna)?
A: Amplituden på en normal
J-punkt kan variera något, man kan se upp till 2 mm, 0.2mV,
J-punkthöjlning i V2 och V3, ffa hos unga män, i övriga avledningar är
övre gränsen för J-punktshöjning 1mm

Q: När kan St-sträckan påverkas?
A: Ischemi eller akut infarkt leder till att ST-sträckan påverkas antigen genom att sänkas eller höjas

Q: Varför påverkas ST-sträckan vid ischemi eller akut infarkt?
A: - Varför den påverkas är man ej helt säker på, men man tänker att ischemiskt myokard ej kan upprätthålla samma membranpotential som friska myocyter
- Områden med ischemi får alltså förändrade membranpotentialer och det uppstår potentialskillnader i myokardiet

Q: Vad leder ischemi eler en subendokardiell infarkt oftast till på EKG och vad beror det på?
A: Ischemi eller subendokardiell infarkt leder oftast till ST-sänkningar, medan transmural infarkt ger ST-höjningar, denna skillnad beror på det skadade områdets lokalisation i förhållande till friskt myokard

Q: Vad mer kan ses i samband med St-förändringar och vad kallas det?
A: Ofta sker också förändingar av T-vågen i samband med ST-förändringar, såsom T-våg-negativiseringar eller mycket höga T-vågs amplituder (s.k. hyperakuta T-vågor)
- Man brukar kalla detta för patologiska ST-T-förändirngar

Q: Hur ser ST-förändringarna ut vid ischemi eller infarkt?
A: Vid ischemi eller infarkt är ST-T-förändringarna dynamiska och förändras beroende på när i förloppen man tar ett EKG

Q: När mer kan ST-förändringar och T-vågs förändringar uppstå?
A: ST-förändringar och eller T-vågs förändringar kan också uppstå till följd av en rad andra tillstånd som ex perikardit, hyperkalcemi och takykardi