Title: T4 / MDBI / Moment 1 / Gamla tentor indelat efter område / KF

Title: Kondition
Question: Kondition likställs ofta med:
QType (0=kprim,1=mc,2=sc): 2
Q_1: Arteriovenösa syrgasdifferensen
Q_2: Cardiac Output
Q_3: Slagvolymen
Q_4: Koldioxidelimineringsförmågan
Q_5: Syreupptagningsförmågan
Answers: 0 0 0 0 1

Title: Ischemisk hjärtsjukdom
Question: Flera av de icke-invasiva metoderna som används för att påvisa ischemisk hjärtsjukdom innefattar provokation med fysiskt arbete. Ibland är det direkt olämpligt. Vilket av de nedanstående alternativen anger 3 absoluta (starka) kontraindikationer för sådan provokation?
QType (0=kprim,1=mc,2=sc): 2
Q_1: Akut lungemboli, okontrollerad arytmi som ger symtom/hemodynamisk påverkan och systoliskt viloblodtryck >150 mmHg
Q_2: Pågående akut koronart syndrom, genomgången myokardit (>6 v sedan) och KOL
Q_3: Pågående akut koronart syndrom, måttlig mitralisinsufficiens och normofrekvent förmaksflimmer
Q_4: Pågående akut koronart syndrom, måttligt tät (asymtomatisk) aortastenos och akut aortadissektion
Q_5: Pågående akut koronart syndrom, okontrollerad arytmi som ger symtom/hemodynamisk påverkan och akut aortadissektion
Answers: 0 0 0 0 1

Title: Anginös smärta
Question: Vilka är kriterierna för en typisk anginös smärta?
QType (0=kprim,1=mc,2=sc): 2
Q_1: Effortdyspné och bröstsmärta som har tydlig korrelation till djupandning och blir bättre av vila eller Nitroglycerin
Q_2: ”Hugg” i bröstkorgen som kommer vid ansträngning och som blir bättre av lägesförändring
Q_3: Smärta från bröst/hals/käke som debuterar vid ansträngning eller stress och som förbättras inom 5 minuter av vila eller Nitroglycerin
Q_4: Smärta från bröst/hals/käke som debuterar vid ansträngning eller stress och som förbättras inom 15 minuter av vila eller Nitroglycerin
Q_5: Tryckande, konstant central bröstsmärta utan korrelation till ansträngning
Answers: 0 0 0 1 0

Title: Pretest probability (PTP) vid bedömning av misstänkt kroniskt koronart syndrom
Question: Utifrån vilka tre grundläggande parametrar beräknas pretest probability (PTP) vid bedömning av misstänkt kroniskt koronart syndrom?
QType (0=kprim,1=mc,2=sc): 2
Q_1: Calcium-score, kön och kolesterolvärde
Q_2: Hereditet, övervikt och EKG-förändringar
Q_3: Ålder, blodtryck och diabetes
Q_4: Ålder, kön och typ av bröstsmärta
Q_5: Ålder, rökning och typ av bröstsmärta
Answers: 0 0 0 1 0

Title: Misstanke om kroniskt koronart syndrom
Question: Vilka tre undersökningsmetoder fungerar samtliga bra som första utredningssteg hos en patient med misstanke om kroniskt koronart syndrom där pretest probability (PTP) skattas som intermediär till hög risk (>15 %)?
QType (0=kprim,1=mc,2=sc): 2
Q_1: Arbetsprov, DT-kranskärl och stress-ekokardiografi
Q_2: Arbetsprov, ekokardiografi och hjärtscintigrafi
Q_3: Arbetsprov, stress-ekokardiografi och hjärtscintigrafi
Q_4: DT-kranskärl, stress-ekokardiografi och hjärtscintigrafi
Q_5: Stress-ekokardiografi, hjärtscintigrafi och högersidig hjärtkatetrisering
Answers: 0 0 0 1 0

Title: EKG 1
Question: Tolka EKG nr 1
QType (0=kprim,1=mc,2=sc): 2
Q_1: Akut anterior ST-höjningsinfarkt (STEMI)
Q_2: Akut inferior ST-höjningsinfarkt (STEMI)
Q_3: Högerkammarbelastning
Q_4: ST-T-förändringar sekundärt till Digitalismedicinering
Q_5: Vänsterkammarhypertrofi
Answers: 0 1 0 0 0

Title: EKG 2
Question: Tolka EKG nr 2.
QType (0=kprim,1=mc,2=sc): 2
Q_1: Förmaksfladder med oregelbunden blockeringsgrad
Q_2: Förmaksflimmer, normal R-vågsprogression
Q_3: Sinusarytmi
Q_4: Nodal rytm
Q_5: Förmaksflimmer, långsam R-vågsprogression, T-vågsavflackning i avledning aVL
Answers: 0 0 0 0 1

Title: EKG 3
Question: Tolka EKG nr 3.
QType (0=kprim,1=mc,2=sc): 2
Q_1: Sinusrytm, mindre intraventrikulärt retledningshinder, patologiskt EKG
Q_2: Sinusrytm, vänstersidigt skänkelblock (LBBB), patologiskt EKG
Q_3: Sinusrytm, PQ-tid invid nedre norm, mindre intraventrikulärt retledningshinder, normalt EKG
Q_4: Sinusrytm, PQ-tid invid nedre norm, normalt EKG
Q_5: Sinusrytm, tecken till genomgången inferior hjärtinfarkt, patologiskt EKG
Answers: 0 0 1 0 0

Title: EKG 4
Question: Tolka EKG nr 4.
QType (0=kprim,1=mc,2=sc): 2
Q_1: Nodal rytm
Q_2: Sinusrytm, högersidigt skänkelblock (RBBB)
Q_3: Sinusrytm, tecken till vänsterkammarhypertrofi
Q_4: Sinusrytm, vänstersidigt skänkelblock (LBBB)
Q_5: Ventrikulär rytm
Answers: 0 1 0 0 0

Title: Afterload
Question: Vilket av nedanstående alternativ är den korrekta förklaringen av begreppet afterload?
QType (0=kprim,1=mc,2=sc): 2
Q_1: Det tryck hjärtat måste övervinna för att pumpa ut blodet
Q_2: Trycket i vänster kammare under diastole
Q_3: Trycket i kranskärlen under systole
Q_4: Trycket i vänster förmak under systole
Q_5: Sträckning av sarkomererna i hjärtmuskelcellen innan kontraktion
Answers: 1 0 0 0 0

Title: Ekokardiografisk projektion
Question: Vilken ekokardiografisk projektion illustrerar bilden nedan och vad pekar pilen på?
QType (0=kprim,1=mc,2=sc): 2
Q_1: Apikal fyrrumsbild. Pilen pekar på vänster förmak.
Q_2: Parasternal långaxel vy. Pilen pekar på vänster kammare.
Q_3: Parasternal långaxelvy. Pilen pekar på höger förmak.
Q_4: Parasternal långaxelvy. Pilen pekar på vänster förmak.
Q_5: Subcostal vy. Bilden pekar på höger förmak.
Answers: 0 0 0 1 0

Title: Långdragen feber, nattsvettningar och trötthet
Question: En 64-årig tidigare väsentligen frisk man med långdragen feber, nattsvettningar och trötthet remitteras för transthorakal ekokardiografi. I anslutning till mitralisklaffen ses en svårbedömd struktur. Vilket tillstånd misstänker du i första hand och vilken undersökning kan stärka din misstanke?
QType (0=kprim,1=mc,2=sc): 2
Q_1: Endokardit, förnyad ekokardiografi som uppföljning om två veckor
Q_2: Endokardit, patienten remitteras till MR hjärta
Q_3: Endokardit, patienten remitteras akut till TEE (transesofageal ekokardiografi)
Q_4: Mitralisinsufficiens, patienten remitteras till MR hjärta
Q_5: Mitralisinsufficiens, patienten remitteras till TEE (transesofageal ekokardiografi)
Answers: 0 0 1 0 0

Title: Misstänkt hjärtsvikt
Question: Du undersöker en 68-årig kvinna med misstänkt hjärtsvikt ekokardiografiskt. Det visar sig att patientens ejektionsfraktion (EF) är normal. Hur beräknas EF och vad innebär en normal EF?
QType (0=kprim,1=mc,2=sc): 2
Q_1: (Diastolisk volym-systolisk volym) *100, EF >55%
Q_2: (Slagvolym/diastolisk volym) *100, EF >45%
Q_3: (Slagvolym/diastolisk volym) *100, EF >55%
Q_4: (Systolisk volym/diastolisk volym) *100, EF >55%
Q_5: Vänster kammares longitudinella förkortning, EF >40%
Answers: 0 0 1 0 0

Title: Smärta i vänster vad
Question: En 70-årig, rökande man med insulinbehandlad diabetes mellitus söker med smärta i vänster vad efter cirka 50 meters promenad. Han blir symtomfri när han stannar och vilar. Du misstänker claudicatio intermittens och bestämmer dig för att börja med att kontrollera patientens systoliska armtryck (100 mmHg) och ankeltryck (140 mmHg). Vad kan du räkna ut med dessa tryck, vilket av nedanstående värden är korrekt beräknat och hur tolkar du värdet?
QType (0=kprim,1=mc,2=sc): 2
Q_1: Ankel-brachialindex (ABI); 0.7. Lätt sänkt
Q_2: Ankel-brachialindex (ABI); 1.4. Falskt förhöjt
Q_3: Ankel-brachialindex (ABI); men man måste även ha de diastoliska blodtrycken för att räkna ut index.
Q_4: Ankel-brachialindex (ABI); 0.4. Markerat sänkt
Q_5: Ankel-brachialindex (ABI); 2.4. Falskt förhöjt
Answers: 0 1 0 0 0

Title: Vänstersidiga, neurologiska bortfallssymtom
Question: Du träffar en 74-årig man på Akutmottagningen som söker för vänstersidiga, neurologiska bortfallssymtom med fullständig symtomregress inom 24 h. Du bedömer tillsammans med din kliniska handledare att patienten drabbats av en transitorisk ischemisk attack (TIA). Vilka fysiologiska undersökningar remitteras patienten till?
QType (0=kprim,1=mc,2=sc): 2
Q_1: Duplex av benartärer, långtids-EKG och ekokardiografi
Q_2: Duplex av carotisartärer, ekokardiografi och arbetsprov
Q_3: Duplex av carotisartärer, långtids-EKG och ekokardiografi
Q_4: Duplex av carotisartärer, långtids-EKG och ultraljud av bukaorta
Q_5: Duplex av carotisartärer, stressekokardiografi och långtids-EKG
Answers: 0 0 1 0 0

Title: Diagnostik av djup ventrombos med ultraljud
Question: Vid diagnostik av djup ventrombos med ultraljud kombineras 2D-bilderna två andra moment som bekräftar förekomst eller frånvaro av tromb. Vilka?
QType (0=kprim,1=mc,2=sc): 2
Q_1: Ankel och tåtryck
Q_2: Bestämning av venflödets hastighet och trombmassans storlek
Q_3: Kompression av venen och påvisande av flöde i venen genom kompression av vävnaden distalt om undersökt vensegment
Q_4: Kontrasttillförsel i venen och mätning av venens diameter
Q_5: Mätning av venens diameter och kompression av venen
Answers: 0 0 1 0 0

Title: Mest typiskt för kroniskt obstruktiv lungsjukdom
Question: Vilket av nedanstående är mest typiskt för kroniskt obstruktiv lungsjukdom (KOL)?
QType (0=kprim,1=mc,2=sc): 2
Q_1: Förhöjd residualvolym (RV) och låg FEV1/VC
Q_2: Förhöjd vitalkapacitet (VC) och låg FEV1/VC
Q_3: Nedsatt TLC och låg FEV1
Q_4: Nedsatt total lungkapacitet (TLC) och normal eller nedsatt FEV1
Q_5: Förhöjd residualvolym (RV) och hög FEV1/VC
Answers: 1 0 0 0 0

Title: Misstänkt astma
Question: Vid utredning av misstänkt astma görs en dynamisk spirometri med reversibilitetstest för att utvärdera luftflödet i relation till volym (flöde/volym-kurvan) efter inhalation av bronkdilaterare. Vilket av nedan alternativ stämmer bäst med reversibilitetstestet?
QType (0=kprim,1=mc,2=sc): 2
Q_1: Negativt reversibilitetstest utesluter astma
Q_2: Patienter med KOL har aldrig signifikant reversibilitet
Q_3: Signifikant reversibilitet föreligger om FEV1 och/eller FVC förbättras med > 12% (och minst 200 ml)
Q_4: Signifikant reversibilitet föreligger om FEV1 och/eller FVC förbättras med > 20% (och minst 250 ml)
Q_5: Signifikant reversibilitet föreligger om PEF förbättras med > 12%
Answers: 0 0 1 0 0

Title: EKG B
Question: Hur tolkar du EKG B?
QType (0=kprim,1=mc,2=sc): 2
Q_1: AV-block II typ 1
Q_2: Förmaksflimmer
Q_3: Nodal rytm
Q_4: Sinusarytmi
Q_5: Sinusrytm + SVES
Answers: 0 1 0 0 0

Title: Strokepatient
Question: Hos din strokepatient funderar du på att leta efter episoder av förmaksflimmer. Vad stämmer bäst?
QType (0=kprim,1=mc,2=sc): 2
Q_1: Det räcker med att mäta förmaksstorleken med transthorakal ekokardiografi
Q_2: Det räcker med att utesluta tromb i vänster förmaksöra med transthorakal ekokardiografi
Q_3: Det räcker med ett enstaka vilo-EKG
Q_4: Förmaksflimmer är inte någon kardiell embolikälla
Q_5: Långtidsregistrering av EKG, 3 dygn eller längre är att rekommendera
Answers: 0 0 0 0 1

Title: Kardiell embolikälla på en strokepatient
Question: Du vill leta efter kardiell embolikälla på en strokepatient med transthorakal ekokardiografi, vad frågar du efter på remissen/ vilka embolikällor kan man se?
QType (0=kprim,1=mc,2=sc): 2
Q_1: Ejektionsfraktion (EF), ventrikelseptumdefekt
Q_2: Högerkammartromb, coarctation
Q_3: Lungartär/PA-tryck, tricuspidalisinsufficiens
Q_4: Mitralisinsufficiens, vänster förmaksstorlek
Q_5: Vänsterkammartromb, förmaksseptumdefekt
Answers: 0 0 0 0 1

Title: EF
Question: Du skickar en ekokardiografiremiss och skriver som frågeställning ”EF? Vitier?” Vad är EF?
QType (0=kprim,1=mc,2=sc): 2
Q_1: (Diastolisk volym-Systolisk volym) *100
Q_2: (Slagvolym/Diastolisk volym)*100
Q_3: (Systolisk volym/Diastolisk volym)*100
Q_4: Vänster kammares longitudinella förkortning
Q_5: Vänster kammares radiella förkortning
Answers: 0 1 0 0 0

Title: Ankelindex på 0,5
Question: Du konstaterar ett ankelindex på 0,5 och ett sår på höger stortå och funderar på att kartlägga kärlanatomin i höger ben. Labprover visar bland annat s-Kreatinin på 300 μmol/L. Vilket påstående stämmer bäst?
QType (0=kprim,1=mc,2=sc): 2
Q_1: Angiografi är mest lämpligt i detta fall
Q_2: Artärduplex och angiografi är likvärdiga
Q_3: Artärduplex är mest lämpligt att börja med
Q_4: Artärduplex är kontraindicerat
Q_5: DT-angiografi är mindre invasivt än vanlig angiografi och därför att föredra
Answers: 0 0 1 0 0

Title: Ankelindex
Question: Vid distal blodtrycksmätning erhåller du följande mätvärden: Höger arm 160 mmHg; Vänster arm 170 mmHg; Höger ankel 180 mmHg, Vänster ankel 170 mmHg.
Hur tolkar du fynden och vilken vidare utredning vill du göra?
QType (0=kprim,1=mc,2=sc): 2
Q_1: Falskt höga ankelindex, beställer tåtyck
Q_2: Kritisk ischemi, skickar patienten akut till kärlkirugen
Q_3: Låga ankelindex, beställer artärduplex av bägge benen
Q_4: Normalt, ingen vidare åtgärd behövs
Q_5: Normala ankelindex men patienten behöver fortsatt utredning och uppföljning av misstänkt hypertoni
Answers: 0 0 0 0 1

Title: EKG C
Question: Hur tolkar du EKG C?
QType (0=kprim,1=mc,2=sc): 2
Q_1: Anterolateralt fascikelblock
Q_2: Genomgången anteroseptal infarkt
Q_3: Högersidigt skänkelblock
Q_4: Ventrikulär rytm
Q_5: Vänstersidigt skänkelblock
Answers: 0 0 0 0 1

Title: Arbetsprov
Question: Du funderar på ett arbetsprov men erinrar dig att dess betydelse vid ischemidiagnostik har minskat de senaste åren. Vad är unikt med arbetsprov jämfört med farmakologisk belastning som exempelvis perfusions-MR/adenosinscint/dobutamin stressekokardiografi?
QType (0=kprim,1=mc,2=sc): 2
Q_1: Arbetsprov har lägre andel falskt positiva undersökningar vad gäller ischemi
Q_2: Arbetsprov är den enda undersökning som har samma sensitivitet för kvinnor och män
Q_3: Arbetsprov är unikt då det inte innebär någon strålning
Q_4: Arbetsprov är unikt då man inte behöver ta hänsyn till njurfunktionen
Q_5: Man får ett objektivt mått på patientens arbetsförmåga
Answers: 0 0 0 0 1

Title: Arbetsprov
Question: Vanligaste frågeställningen på arbetsprov är fortfarande ischemi/angina pectoris, men vid vilket annat sjukdomstillstånd kan arbetsprov vara av värde?
QType (0=kprim,1=mc,2=sc): 2
Q_1: För att bedöma graden av mitralisinsufficens
Q_2: För att bedöma om det finns indikation för antikoagulation vid förmaksflimmer
Q_3: För att påvisa arytmier exempelvis efter utläkt myokardit
Q_4: I akutskedet (första dygnet) vid STEMI
Q_5: I akutskedet vid konstaterad myokardit inför utskrivning
Answers: 0 0 1 0 0

Title: Ultraljudsdiagnostik för sjukdomar i kärlsystemet
Question: Vid undersökning av kärlsystemet kan många olika metoder användas. Vilken begränsande faktor gäller i allmänhet för ultraljudsdiagnostik för sjukdomar i kärlsystemet?
QType (0=kprim,1=mc,2=sc): 2
Q_1: Ej lämpligt vid njursvikt
Q_2: Risk för nedsatt bildkvalitet om kärlen ligger djupt (som hos obesa patienter).
Q_3: Risk för nedsatt bildkvalitet pga hög andningsfrekvens
Q_4: Risk för nedsatt bildkvalitet pga hög hjärtfrekvens
Q_5: Risk för nedsatt bildkvalitet vid undersökning utan kontrast
Answers: 0 1 0 0 0

Title: Ssårskada på barnakuten
Question: På barnakuten har en liten pojke kommit in med en sårskada. Läkaren börjar med att rengöra såret och börjar sedan suturera. Pojkens pappa står bredvid hela tiden och tittar noga på allt som görs. Plötsligt börjar pappan se mycket blek och kallsvettig ut och säger att det börjar svartna för ögonen. Han faller ihop på golvet och blir medvetslös i cirka femton sekunder innan han kvicknar till igen. Hans blodtryck var initialt 80/55 mmHg och hjärtfrekvensen var 50 slag/minut, men återhämtade sig snabbt till 120/85 mmHg och 80 slag/minut i hjärtfrekvens.
Vad har han troligen drabbats av?
QType (0=kprim,1=mc,2=sc): 2
Q_1: Arytmi
Q_2: Epileptiskt anfall
Q_3: Ortostatisk synkope
Q_4: TIA (transitorisk ischemisk attack)
Q_5: Vasovagal synkope
Answers: 0 0 0 0 1

Title: Normalt tåtryck
Question: Vad är normalt tåtryck och under vilket tåtryck är sårläkningsförmågan nedsatt?
QType (0=kprim,1=mc,2=sc): 2
Q_1: 0-40 mmHg lägre än armtryck respektive <10 mmHg
Q_2: 0-40 mmHg lägre än armtryck respektive < 30 mmHg
Q_3: 0-70 mmHg lägre än armtryck respektive <50 mmHg
Q_4: Högre tryck än i armen respektive <30 mmHg
Q_5: Samma tryck som i armen respektive <50 mmHg
Answers: 0 1 0 0 0

Title: Kraftig smärta och nedsatt kraft i vänster fot
Question: En rökande 74-årig man med tidigare hjärtinfarkt söker akut på grund av plötslig debut av kraftig smärta och nedsatt kraft i vänster fot som har blivit blek och kall.
Vad är det första du bör undersöka i status på denna patient?
QType (0=kprim,1=mc,2=sc): 2
Q_1: Djup sensibilitet med hjälp av stämgaffel
Q_2: Förekomst av pittingödem
Q_3: Grov kraft i foten
Q_4: Ledstatus i fotleden
Q_5: Perifera pulsar i foten
Answers: 0 0 0 0 1

Title: EKG A
Question: Hur tolkar du EKG A?
QType (0=kprim,1=mc,2=sc): 2
Q_1: AV-block I
Q_2: AV-block II typ 1
Q_3: Det finns flimmervågor i inferiora avledningar, i övrigt normalt
Q_4: Förmaksfladder med 4:1 blockering
Q_5: ST-T förändringar inferiort tydande på ischemi/ belastning
Answers: 1 0 0 0 0

Title: Obstruktivitet respektive restriktivitet
Question: Vad stämmer bäst vid uttalad obstruktivitet respektive restriktivitet?
QType (0=kprim,1=mc,2=sc): 2
Q_1: Det är svårt att andas in/fylla lungorna i bägge fallen
Q_2: Det är svårt att andas ut/tömma lungorna i bägge fallen
Q_3: Det är svårt att fylla lungorna vid restriktivitet och svår att tömma lungorna vid obstruktiviet
Q_4: Diffusionskapaciteten är sänkt vid restriktivitet och normal vid obstruktivitet
Q_5: FEV 1 är sänkt vid obstruktivitet och normal vid restriktivitet
Answers: 0 0 1 0 0

Title: EKG D
Question: Hur tolkar du EKG D?
QType (0=kprim,1=mc,2=sc): 2
Q_1: Anterolateralt fascikelblock
Q_2: Anterolateral STEMI
Q_3: Digoxinutlösta ST-T förändringar
Q_4: Myokardit
Q_5: Vänstersidigt skänkelblock
Answers: 0 1 0 0 0

Title: Besvär från benen
Question: Olof beskriver besvär från benen och du börjar fundera på blodförsörjning. Vilken undersökning kan bäst hjälpa till att svara på om och grad av cirkulationsnedsättning och vilka fynd förväntar du dig vid nedsatt cirkulation
QType (0=kprim,1=mc,2=sc): 2
Q_1: CW doppler undersökning av a poplitea och dorsalis pedis där flödessignalen hjälper dig att bestämma graden av cirkulationsnedsättning
Q_2: Mätning av blodtryck på ankel och tånivå där trycknivån i relation till blodtrycket mätt på armen hjälper dig att bestämma graden av cirkulationsnedsättning
Q_3: Pulspalpation där pulsamplitud hjälper dig att bestämma graden av cirkulationsnedsättning
Q_4: Ultraljudsundersökning av a femoralis superficialis där mängden plaques hjälper dig att bestämma graden av cirkulationsnedsättning
Q_5: Ultraljudsundersökning av bukaorta där flödeshastighet hjälper dig att bestämma graden av cirkulationsnedsättning
Answers: 0 1 0 0 0

Title: Arbetsprov med frågeställning ischemi
Question: Du träffar en patient (man, 50 år gammal) som söker för atypisk bröstsmärta. Efter att du har värderat hans anamnes bedömer du att hans risk för stabil kranskärlssjukdom är intermediär, ca 50%. Du vill börja med att beställa ett arbetsprov med frågeställning ischemi. Du kommer ihåg att vid vissa vilo-EKG-förändringar kommer arbetsprovet inte vara konklusivt, vilken av följande förändringar gäller det särskilt?
QType (0=kprim,1=mc,2=sc): 2
Q_1: Bradykardi
Q_2: Högergrenblock
Q_3: Förmaksflimmer
Q_4: Förlängd PQ-tid
Q_5: Vänstergrenblock
Answers: 0 0 0 0 1

Title: Ökat tryck i det lilla kretsloppet
Question: Du funderar om din patient kan ha ett ökat tryck i det lilla kretsloppet. Vilket klaffvitium används vanligen för att beräkna detta tryck?
QType (0=kprim,1=mc,2=sc): 2
Q_1: Aortainsufficiens
Q_2: Mitralisinsufficiens
Q_3: Pulmonalisstenos
Q_4: Tricuspidalisinsufficiens
Q_5: Tricuspidalistenos
Answers: 0 0 0 1 0

Title: Ultraljudsfynd vid DVT
Question: Svullna ben kan bero på flera orsaker. Det är viktigt att utesluta DVT vilket måste misstänkas om det uppkommer plötsligt och ensidigt. Vilka av nedanstående ultraljudsfynd är mest sannolikt relaterat till att DVT föreligger?
QType (0=kprim,1=mc,2=sc): 2
Q_1: Mindre trombmassa i v gastrochnemius men inte i anslutning till v poplitea
Q_2: Regurgitation/insufficiens i v poplitea i ena men inte andra benet
Q_3: Uttalad andningsvariation vid djupandning i v femoralis communis
Q_4: V femoralis superficialis kan inte komprimeras och ingen ”färgutfyllnad” vid distal kompression
Q_5: V saphena magna kan inte komprimeras på underbenet
Answers: 0 0 0 1 0

Title: Allmänna besvär
Question: I din karriär kommer du att träffa många patienter som söker för allmänna besvär som trötthet, andfåddhet och sämre ork, som alla är vanliga symptom vid hjärtsvikt. Med vilket mått kan du bäst i kliniken gradera systolisk hjärtsvikt med ultraljud?
QType (0=kprim,1=mc,2=sc): 2
Q_1: Dilatation av VCI
Q_2: Ejektionsfraktion
Q_3: Förmaksdilatation
Q_4: Transvalvulära hastigheter
Q_5: Trycket i lilla kretsloppet
Answers: 0 1 0 0 0

Title: Volymer
Question: Vilka två volymer kan du summera för att få TLC?
QType (0=kprim,1=mc,2=sc): 2
Q_1: RV+FRC
Q_2: RV+VC
Q_3: VC + FRC
Q_4: VC + TV
Q_5: TV + FRC
Answers: 0 1 0 0 0

Title: Bildgivande stresstest
Question: Du har mottagning och tar emot en patient som har ont i bröstet fr.a. vid ansträngning och som har genomgått både cykelarbetsprov och ekokardiografi. Vilka patienter med misstänkt kärlkramp (angina pectoris) bör Du remittera för en icke-invasiv hjärtdiagnostik med bildgivande stresstest?
QType (0=kprim,1=mc,2=sc): 2
Q_1: Patienter där EKG visar tecken till aktuell hjärtinfarkt
Q_2: Patienter med hög sannolikhet för kranskärlssjukdom (ansträngningsutlöst bröstsmärta, riskfaktorer, nedsatt vänsterkammarfunktion).
Q_3: Patienter med instabil angina pectoris
Q_4: Patienter med intermediär sannolikhet för kranskärlssjukdom (riskfaktorer, ansträngningsutlöst bröstsmärta, inkonklusivt arbetsprov, normal vänsterkammarfunktion).
Q_5: Patienter med låg sannolikhet för kranskärlssjukdom (ospecifik bröstsmärta, normalt arbetsprov, inga riskfaktorer).
Answers: 0 0 0 1 0

Title: TIA
Question: Anamnestiskt misstänker du TIA med symtom från vänster extremiteter och vill utreda möjliga bakomliggande orsaker. Du beställer ultraljud halskärl. Vad vill du veta som har störst betydelse för eventuell vidare handläggning?
QType (0=kprim,1=mc,2=sc): 2
Q_1: Anatomi av a carotis interna på vänster sida
Q_2: Blodflödet i a carotis communis bilat
Q_3: Generellt mängden plaques i kärlen
Q_4: Om något kärl är helt ockluderat
Q_5: Om och storlek på plaque i a carotis interna på höger sida
Answers: 0 0 0 0 1

Title: Maximalt arbetsprov
Question: Vilken av följande parametrar är viktigast i normalfallen för att bedöma om patienten gjort ett maximalt arbetsprov?
QType (0=kprim,1=mc,2=sc): 2
Q_1: Andningsfrekvensen
Q_2: Arbetsförmågan
Q_3: Saturationen på maximal arbetsbelastning
Q_4: Slutlig/maximal hjärtfrekvens med hänsyn taget till ålder
Q_5: Systolisk blodtryck på slutbelastning
Answers: 0 0 0 1 0

Title: FVC
Question: Vad är korrekt om FVC?
QType (0=kprim,1=mc,2=sc): 2
Q_1: Kan mätas med en vanlig PEF-mätare
Q_2: Motsvaras av höjden på flödevolymkurvan
Q_3: Om man avbryter FVC-manövern för tidigt blir kvoten falskt för hög
Q_4: Är minskad vid kronisk obstruktiv lungsjukdom
Q_5: Är vid vissa tillstånd högre än VC
Answers: 0 0 1 0 0

Title: TAPSE
Question: TAPSE är en vanlig parameter för att uppskatta högerkammarens funktion vid en ekokardiografi. Vilken är den mest korrekta beskrivningen av TAPSE?
QType (0=kprim,1=mc,2=sc): 2
Q_1: Den globala systoliska högerkammarfunktionen
Q_2: Den longitudinella rörligheten av annulus tricuspidalis
Q_3: Den radiella rörligheten av annulus tricuspidalis
Q_4: Den systoliska vävnadshastigheten i annulus tricuspidalis
Q_5: Högerkammarens ejektionsfraktion
Answers: 0 1 0 0 0

Title: Kronotrop insufficiens/inkompetens
Question: Du får svar på ett arbetsprov där det bland annat står "kronotrop insufficiens/inkompetens". Vilket av följande alternativ anger två vanliga orsaker till kronotrop insufficiens?
QType (0=kprim,1=mc,2=sc): 2
Q_1: Autonom dysfunktion och förmaksflimmer
Q_2: Låg arbetsförmåga och behandling med betablockad
Q_3: Låg ansträngningsgrad och förmaksflimmer
Q_4: Sjuk sinusknuta och behandling med betablockad
Q_5: Sjuk sinusknuta och låg arbetsförmåga
Answers: 0 0 0 1 0

Title: EKG 1a
Question: EKG 1. Man 66 år, inga hjärtbesvär, kommer för EKG-kontroll inför operation. Vad visar EKG?
QType (0=kprim,1=mc,2=sc): 2
Q_1: AV-block III med nodal ersättningsrytm 65 slag/min.
Q_2: Sinusrytm ca 70 slag/min, AV-block I med förlängd PQ-tid på ca 0,28 sek.
Q_3: Sinusrytm ca 70 slag/min, normal PQ-tid på 0,2 sek.
Q_4: Sinusrytm ca 85 slag/min, AV-block I med förlängd PQ-tid på ca 0,23 sek.
Q_5: Sinusrytm ca 85 slag/min, normal PQ-tid på 0,2 sek.
Answers: 0 1 0 0 0

Title: EKG 2a
Question: EKG 2. Kvinna 49 år, bevittnat hjärtstopp på akuten med bärande cirkulation (ROSC) efter 2 min, föregått med retrosternal bröstmärta med utstrålning i vänster arm. Pat nu vaken och symtomfri. Vad visar EKG?
QType (0=kprim,1=mc,2=sc): 2
Q_1: Anterior STEMI
Q_2: Högergrenblock
Q_3: Pacemaker rytm med kammarpacing
Q_4: Ventrikelflimmer
Q_5: Ventrikeltakykardi
Answers: 0 1 0 0 0

Title: EKG 4a
Question: EKG 4. 72 årig man med förvärrat allmäntillstånd, viktnedgång och nedsatt aptit. Kommer idag till akuten pga smärtor i epigastriet och palpitationer. Vad visar EKG?
A. AVNRT
QType (0=kprim,1=mc,2=sc): 2
Q_1: AVNRT
Q_2: Förmaksfladder
Q_3: Förmaksflimmer
Q_4: Sinustakykardi
Q_5: Ventrikeltakykardi
Answers: 0 0 1 0 0

Title: EKG 5
Question: EKG 5. Kvinna 71 år, hjärtfrisk. EKG inför operation. Vad visar EKG?
QType (0=kprim,1=mc,2=sc): 2
Q_1: Sinusrytm ca 95 slag/min. Högerställd elaxel. Vänstersidigt bakre fascikelblock
Q_2: Sinusrytm ca 95 slag/min. Högerställd elaxel. Inkomplett högersidigt skänkelblock.
Q_3: Sinusrytm ca 95 slag/min. Normalställd elaxel. Normalt EKG
Q_4: Sinusrytm ca 95 slag/min. Vänsterställd elaxel. Inkomplett vänstersidigt skänkelblock
Q_5: Sinusrytm ca 95 slag/min. Vänsterställd elaxel. Vänstersidigt främre fascikelblock
Answers: 0 0 0 0 1

Title: EKG 3a
Question: EKG 3. Kvinna 32 år. Frisk. Sedan ett år känner frekventa hjärtklappningar och blir andfådd i samband med detta. Vad visar EKG?
QType (0=kprim,1=mc,2=sc): 2
Q_1: Ektopisk förmaksrytm med frekvens 75 slag/min och aberrant överledning.
Q_2: Förmaksflimmer med kammarfrekvens 75 slag/min med breddökade QRS-komplex
Q_3: Sinusrytm 75 slag/min. Breddökade QRS-komplex. Intraventrikulärt retledningshinder.
Q_4: Sinusrytm 75 slag/min. Kort PQ-tid 0,075 sek. Breddökade QRS-komplex. Preexcitation.
Q_5: Sinusrytm 75 slag/min. Normalt EKG.
Answers: 0 0 0 1 0

Title: Förmaksflimmer på EKG
Question: Hur ser ett förmaksflimmer ut på EKG?
QType (0=kprim,1=mc,2=sc): 2
Q_1: Frånvaro av P-vågor
Q_2: Oregelbunden rytm
Q_3: Synliga flimmervågor i avledning V1
Q_4: Takykardi
Q_5: Både A och B
Answers: 0 0 0 0 1

Title: Ekokardiografisk undersökning
Question: Du remitterar patienten för att få en ekokardiografisk undersökning utförd för att utesluta en strukturell förklaring (såsom mitralstenos) till förmaksflimmer. Inflödet i vänster kammare avspeglar sig i flödesprofil mätbar med Doppler och man kan där normalt se en tidig fas (E-våg) och en aktiv fas (A-våg). Vad är inte sant vid förmaksflimmer?
QType (0=kprim,1=mc,2=sc): 2
Q_1: A-vågen bortfaller
Q_2: Diastolisk funktion blir svårare att bedöma
Q_3: Ejektionsfraktionen varierar i olika slag
Q_4: E-vågen bortfaller
Q_5: Förmaken kan förstoras
Answers: 0 0 0 1 0

Title: TLC vid kronisk obstruktiv lungsjukdom
Question: Vad händer med den totala lungkapaciteten (TLC) vid kronisk obstruktiv lungsjukdom?
QType (0=kprim,1=mc,2=sc): 2
Q_1: TLC minskar alltid något på grund av svårighet att fylla lungorna vid inandning
Q_2: TLC minskar drastiskt på grund av svårighet att fylla lungorna vid inandning
Q_3: TLC är alltid oförändrad, då lungorna inte kan öka sin maximala kapacitet till följd av obstruktion
Q_4: TLC är oförändrad eller ökar något med tiden på grund av ökad residualvolym
Q_5: TLC ökar drastiskt på grund av svårighet att andas ut
Answers: 0 0 0 1 0

Title: Hjärtsvikt eko
Question: Du vill undersöka om patientens andfåddhet kan bero på hjärtsvikt, och beställer en ekokardiografisk undersökning. I svaret står att patienten sannolikt inte har hjärtsvikt som förklaring till dyspné. Vilket av nedanstående är då mest osannolik del av svaret?
QType (0=kprim,1=mc,2=sc): 2
Q_1: Det finns en måttligt stor trikuspidalinsufficiens men ingen mitralinsufficiens
Q_2: Ejektionsfraktionen är normal
Q_3: Fyllnadstryck i vänster kammare är klart förhöjt
Q_4: Höger kammare är något förstorad
Q_5: Trycket i höger kammare är något ökat
Answers: 0 0 1 0 0

Title: Stabil angina
Question: Det visar sig att patienten när han blir upprörd kan få ont i bröstet. Du misstänker stabil angina. Som en del av utredningen beställer du ett arbetsprov. Vilket av följande kommer du INTE att få svar på:
QType (0=kprim,1=mc,2=sc): 2
Q_1: Arbetsförmåga
Q_2: Arytmi
Q_3: Blodtrycksreaktion
Q_4: Cardiac output
Q_5: Pulsreaktion/kronotrop insufficiens
Answers: 0 0 0 1 0

Title: Arbets-EKG
Question: Om ett arbets-EKG inte ger ett konklusivt resultat - vilken av nedanstående icke-invasiva undersökningar är lämplig att gå vidare med för att utesluta eller bekräfta diagnosen stabil angina pectoris?
QType (0=kprim,1=mc,2=sc): 2
Q_1: Myokardscintigrafi
Q_2: Stress-eko
Q_3: Stress-MR
Q_4: a, b eller c beroende på lokal tillgänglighet
Q_5: Rtg cor-pulm
Answers: 0 0 0 1 0

Title: Ankelindex 2
Question: Patienten beskriver också smärta i höger vad vid gång och han måste då stanna, varpå smärtan släpper succesivt. Du misstänker arteriell insufficiens (cladicatio intermittens) och tar systoliskt blodtryck, med doppler, i armar och ben. Hö arm – 180 mm Hg, Vä arm – 160 mm Hg, Hö ankel: A tibialis post – 75 mm Hg, a dors pedis – 50 mm Hg. Vad blir ankelindex?
QType (0=kprim,1=mc,2=sc): 2
Q_1: 0,3
Q_2: 0,4
Q_3: 0,5
Q_4: 0,7
Q_5: 2,4
Answers: 0 1 0 0 0

Title: Uttalad arteriell insufficiens
Question: Vid uttalad arteriell insufficiens kan han utveckla ”kritisk extremitetsischemi” som ger ökad risk för amputation. Vad är definitionen för ”kritisk extremitetsischemi”?
QType (0=kprim,1=mc,2=sc): 2
Q_1: Analgetikakrävande vilosmärtor och/eller ischemiska sår eller gangrän.
Q_2: Ankeltryck 50 mm Hg eller lägre.
Q_3: Tåtryck 50-70 mm Hg.
Q_4: A + B
Q_5: A + C
Answers: 0 0 0 1 0

Title: TIA och möjlig orsak kan vara extrakraniell vaskulär embolikälla från arteriell stenos
Question: En 72-årig man inkommer till akuten efter att, under en shopping-tur, plötsligt fått svår huvudvärk, blivit illamående och kräkts. Förutom att han har hypertoni är han tidigare frisk. På akutrummet får du följande vitalparametrar: Satuartion 92 % på luft, Andningsfrekvens 10 andetag/min, Blodtryck 180/75 mmHg, Puls 65/min, GCS 13, Temp 36,8 grader.
En av diagnoserna du kan misstänka är TIA och möjlig orsak kan vara extrakraniell vaskulär embolikälla från arteriell stenos. Vilken förstahandsmetod är lämplig att använda i utredningen för att fastställa eventuell embolikälla?
QType (0=kprim,1=mc,2=sc): 2
Q_1: DT hjärna
Q_2: Konventionell arteriografi av halskärl
Q_3: MR med kontrast av aorta och halskärl
Q_4: MR utan kontrast av aorta och halskärl
Q_5: Ultraljudsundersökning (artärduplex) av halsartärer
Answers: 0 0 0 0 1

Title: Poliklinisk Holter-EKG
Question: Vilket av följande påståenden stämmer SÄMST angående långtidsregistrering av EKG (Poliklinisk Holter-EKG)?
QType (0=kprim,1=mc,2=sc): 2
Q_1: Holter-EKG är en bra metod för att hitta icke-symptomgivande förmaksflimmer
Q_2: Holter-EKG är en lämplig undersökning för att kartlägga orsak till återkommande besvär med hjärtklappning
Q_3: Holter-EKG är lämpligt att göra efter en stroke som ett led i att kartlägga riskfaktorer
Q_4: Poliklinisk Holter-EKG är en lämplig undersökning vid instabil angina för att hitta intermittenta ST-avvikelser
Q_5: Vid Holter-EKG får patienten med sig en dagbok för att nedteckna symptom och aktiviteter samt tidpunkter för dessa
Answers: 0 0 0 1 0

Title: EKG till fråga 33
Question: Vad visar EKG:t (EKG till fråga 33)?
QType (0=kprim,1=mc,2=sc): 2
Q_1: Normalt EKG
Q_2: NSTEMI
Q_3: Perimyokardit
Q_4: Q-vågsinfarkt
Q_5: STEMI
Answers: 0 0 0 0 1

Title: Ocklusion i LAD
Question: Vilket av följande alternativ är mest sannolika ultraljudsfyndet vid undersökning av hjärtat (ordförklaring: hypokinesi=nedsatt regional kontraktion; akinesi=upphävd regional kontraktion) vid genomgången hjärtinfarkt på grund av ocklusion i främre nedåstigande koronarartären (LAD)?
QType (0=kprim,1=mc,2=sc): 2
Q_1: Anteroseptal akinesi
Q_2: Inferior akinesi
Q_3: Inferior väggförtunning och hypokinesi
Q_4: Lateral hypokinesi
Q_5: Uttalad mitralisinsufficiens på grund av papillarmuskelruptur
Answers: 1 0 0 0 0

Title: EKG till fråga 40
Question: Du tar ett EKG. Utifrån EKG:t, vad är den rimligaste tolkningen?
QType (0=kprim,1=mc,2=sc): 2
Q_1: AV-block I
Q_2: AV-block II typ 1
Q_3: Högersidigt grenblock
Q_4: Normalt EKG
Q_5: Vänsterkammarhypertrofi
Answers: 0 0 0 1 0

Title: EKG till fråga 54
Question: Du tar ett EKG. Vilket alternativ stämmer bäst överens med vad EKG:t visar?
QType (0=kprim,1=mc,2=sc): 2
Q_1: Fyra på varandra följande supraventrikulära extraslag
Q_2: Polymorf ventrikeltakykardi
Q_3: Sinusrytm som övergår i ventrikeltakykardi
Q_4: Sustained ventrikeltakykardi
Q_5: Ventrikelflimmer
Answers: 0 0 1 0 0

Title: Utredning av DVT i vänster ben
Question: Vilken undersökningsmetod är lämpligast att börja med vid utredning av DVT i vänster ben?
QType (0=kprim,1=mc,2=sc): 2
Q_1: Avflödespletysmografi
Q_2: DT – angiografi av vener vänster ben
Q_3: Flebografi
Q_4: MR vener vänster ben
Q_5: Ultraljud av vener vänster ben
Answers: 0 0 0 0 1

Title: EKG till fråga 60
Question: Du tar även ett EKG (EKG till fråga 60). Vad är din tolkning?
QType (0=kprim,1=mc,2=sc): 2
Q_1: Högerförskjuten el-axel
Q_2: Högergrenblock
Q_3: Sinus takykardi
Q_4: Utbredda ST-höjningar
Q_5: Utbredda ST-sänkningar
Answers: 0 1 0 0 0

Title: Hjärt-MR
Question: Vid vilken av följande situationer är det lämpligast att undersöka patienten med hjärt-MR, snarare än med någon annan undersökningsmetod?
QType (0=kprim,1=mc,2=sc): 2
Q_1: Akut vid misstanke om perikardtamponad
Q_2: För kontroll av pacemakerfunktion
Q_3: Vid nyupptäckta blåsljud
Q_4: Vid samtidig troponinstegring, akut bröstsmärta och ST-höjningar
Q_5: Vid utredning av oklar hjärtsvikt
Answers: 0 0 0 0 1

Title: Falskt om MR-hjärta
Question: Vilket av följande är FALSKT om MR-hjärta?
QType (0=kprim,1=mc,2=sc): 2
Q_1: MR-hjärta kan användas för att utesluta/bekräfta genomgången hjärtinfarkt
Q_2: MR-hjärta med kontrast innebär exponering för joniserande strålning
Q_3: MR-hjärta är en lämplig undersökningsmetod vid misstanke om akut myokardit
Q_4: Pacemaker är en relativ kontraindikation för MR-hjärta
Q_5: Vid känd genomgången hjärtinfarkt kan MR-hjärta användas för att kartlägga transmuralitet
Answers: 0 1 0 0 0

Title: Lämplig undersökning smärta i underbenet
Question: En 78-årig rökande kvinna med mångårig hypertoni söker med några månaders anamnes på
intermittent smärta i vänster ben vid promenad. Patienten negerar vilosmärta i benet, har ingen
ryggsmärta och har inte varit med om något trauma.
Vilken av nedanstående undersökningar är i nuläget lämpligast för att stärka din misstanke
om diagnosen?
QType (0=kprim,1=mc,2=sc): 2
Q_1: Ankel/arm-index med penndoppler
Q_2: Artärduplex
Q_3: Elektromyografi (EMG)
Q_4: Tåtrycksmätning
Q_5: Venduplex
Answers: 1 0 0 0 0

Title: Astmamediciner
Question: 3 månader efter astmaattacken söker patienten dig på vårdcentralen för receptförnyelse.
Sedan sjukhusbesöket har hon behandlats med astmamediciner och mår nu helt bra igen och
du hör inga ronki vid lungauskultation. Du beslutar göra en dynamisk spirometri. Vilket av
nedanstående fynd är mest troligt vid spirometrin?
QType (0=kprim,1=mc,2=sc): 2
Q_1: Misstänkt restriktivitet
Q_2: Måttlig obstruktivitet med fullständig reversibilitet
Q_3: Ledvätska
Q_4: Sår
Q_5: Urin
Answers: 0 0 0 0 1

Title: Stress-EKO
Question: Under AT träffar du en kväll på akutmottagningen ett par patienter som söker för
bröstsmärta. Vilken av dem förefaller lämplig att remittera till stress-EKO?
QType (0=kprim,1=mc,2=sc): 2
Q_1: Karin 21 år söker för att hon i vid ett antal tillfällen upplevt ett huggande/stickande
obehag till vänster i bröstet. Hon tycker att det kan komma både i vila och under
ansträngning och sitter i högst ett fåtal sekunder. Hon har inte noterat några särskilda
utlösande faktorer. Obehaget har kommit oftare senaste veckan varför hon söker ikväll.
Q_2: Sofia, 52 år. Tablettbehandlad hypertoni sedan 5 år. Sofia söker för att hon sedan 3
månader upplever ett lätt bandformat tryck över bröstet när hon anstränger sig tungt
under spinningpass. Hon känner sig då tvungen att stanna varvid obehaget brukar
släppa inom 2-3 min. Tycker inte att besvären försämrats sedan hon först kände dem.
Q_3: Sven, 82 år. Mångårig hypertoni och tablettbehandlad diabetes. TIA för 2 år sedan.
Beskriver att han sedan 6 månader upplever bandformad tryckande bröstsmärta ffa vid
gång i lätt uppförsbacke. Ibland utstrålning till käkarna. Obehaget släpper inom 5 min i
vila. Sven har idag provat hustruns nitroglycerinspray och upplevde att besväret då
släppte snabbare varför han funderar på om det kan vara kärlkramp han har. Sven
upplever ingen försämring senaste månaderna.
Q_4: Arne 84 år. Märkligt nog är Arnes sjukhistoria och anamnes intill förväxling lik Svens.
Enda skillnaden du kan notera är att Arnes besvär senaste veckan blivit alltmer lättväckta
och han kan nu bara gå ett 20-tal meter på plan mark innan obehaget kommer. Hade
tidigare idag också en 3 min smärtepisod av samma smärtkaraktär när han låg och vilade.
Nu smärtfri.
Answers: 0 1 0 0

Title: Parameter specifik för systolisk högerkammarfunktion
Question: Vilken av följande parametrar är mest specifik för systolisk högerkammarfunktion?
QType (0=kprim,1=mc,2=sc): 2
Q_1: Diameter av vena cava inferior
Q_2: Flödeshastighet i höger utflödestrakt
Q_3: Höger kammares väggtjocklek
Q_4: Rörelse av höger kammarens fria vägg (TAPSE)
Q_5: Storlek av triscupidalisinsufficiens
Answers: 0 0 0 1 0

Title: FEV1 och FEV1/FVC- kvoten
Question: Vad är korrekt om FEV1 och FEV1/FVC- kvoten?
QType (0=kprim,1=mc,2=sc): 2
Q_1: FEV1 eller FEV1/FVC kvoten har ingen betydelse för att avgöra om KOL eller restriktivitet
Q_2: Normal FEV1 men ökad FEV1/FVC kvot > 1,2 indikerar KOL
Q_3: Sänkt FEV1/ FVC kvot < 0,7 indikerar KOL
Q_4: Sänkt FEV1 men normal FEV1/FVC kvot indikerar KOL
Q_5: Ökad FEV1 men normal FEV1/FVC kvot indikerar restriktivitet
Answers: 0 0 1 0 0

Title: Ultraljudsfynd
Question: En 37-årig kvinna söker för krampaktig smärta under höger arcus som debuterat efter en måltid bestående av pizza, nu har det hållit i sig i många timmar och hon börjar få feber. Du misstänker cholecystit. Vad ser du på ultraljudet?
QType (0=kprim,1=mc,2=sc): 2
Q_1: Gallsten
Q_2: Fri gas
Q_3: Fri vätska
Q_4: Vida gallvägar
Q_5: Väggförtjockad gallblåsa
Answers: 0 0 0 0 1

Title: Lokaliserad förträngning
Question: Du beställer en undersökning av kärlen i benet med frågeställning om det finns några förträngningar. Vilket fynd vid ultraljudsundersökning beskriver bäst graden av lokaliserad förträngning?
QType (0=kprim,1=mc,2=sc): 2
Q_1: Beräkning av hastighetskvot mellan flödeshastighet innan förträngning och maximal flödeshastighet i förträngning
Q_2: Bestämning av maximala flödeshastigheten i förträngning
Q_3: Bestämning av tjocklek av de plaques som ses vid förträngning
Q_4: Mätning av artärlumen där förträngning ses
Q_5: Visuell skattning av grad av förträngning
Answers: 1 0 0 0 0

Title: Nedsatt cirkulation
Question: Vid misstanke på cirkulationsnedsättning hos din patient (som har diabetes) mäter du blodtrycket vid ankeln som är 170 mmHg i symtomgivande ben. Blodtrycket mätt på överarmen är 120 mmHg. Du bestämmer dig för att remittera patienten för vidare utredning. Ange varför du bestämmer dig för detta och vad du önskar för undersökning.
QType (0=kprim,1=mc,2=sc): 2
Q_1: Misstanke om artärfistel ledande till ökat blodtryck på ankelnivå > ultraljudsundersökning av benartärerna
Q_2: Misstanke om falskt högt blodtryck på ankelnivå p g a stela underbensartärer > tåtrycksmätning
Q_3: Misstanke om förträngning i armens artär då uppmätt blodtryck på överarmen är för lågt > ultraljudsundersökning armens artärer
Q_4: Misstanke om ökad hjärtminutvolym ledande till ökat blodtryck på ankelnivå > ekokardiografisk undersökning av hjärtat
Q_5: Misstanke om ökat flödesmotstånd p g a venös insufficens ledande till för högt blodtryck på ankelnivå > ultraljudsundersökning av vener
Answers: 0 1 0 0 0

Title: Plaqueförekomst i a carotis interna
Question: För att utesluta stenos i a carotis interna som en möjlig embolikälla beställer du en undersökning av halskärlen med duplex. Vilken variabel är viktigast vid ultraljudsundersökning för bestämning av stenosgrad vid plaqueförekomst i a carotis interna?
QType (0=kprim,1=mc,2=sc): 2
Q_1: Beräkna kvoten mellan maximalt systolisk flödeshastighet mellan höger och vänster a carotis interna
Q_2: Bestämning av flödesvolymen i a carotis interna
Q_3: Bestämning av högsta systoliska flödeshastigheten i anslutning till plaquet i a carotis interna
Q_4: Mätning av kärllumensdiameter vid platsen för plaque
Q_5: Mätning av plaque-diametern, från kärlvägg till yttre begränsning
Answers: 0 0 1 0 0

Title: Yrsel i samband med fysisk ansträngning
Question: Du träffar en patient (kvinna, 30 år gammal) som söker för yrsel i samband med fysisk ansträngning. Du beställer ett arbetsprov som led i utredningen. Utöver arbetsförmågan, vilka frågeställningar är du särskilt intresserad av?
QType (0=kprim,1=mc,2=sc): 2
Q_1: Arytmi? Blodtrycksreaktion?
Q_2: Arytmi? Desaturation?
Q_3: Arytmi? Ischemi?
Q_4: Ischemi? Blodtrycksreaktion?
Q_5: Ischemi? Kronotrop insufficiens?
Answers: 1 0 0 0 0

Title: Hjärtsvikt misstanke
Question: Du misstänker att din patient har hjärtsvikt vilket gör att du vill beställa en kliniskt-fysiologisk undersökning för att ställa diagnos. Vilken i första hand och med vilken frågeställning?
QType (0=kprim,1=mc,2=sc): 2
Q_1: Arbetsprov med frågeställning arbetsförmåga
Q_2: Arbetsprov med frågeställning blodtrycksreaktion
Q_3: Ekokardiografi med frågeställning ejektionsfraktion
Q_4: Ekokardiografi med frågeställning tryck i lilla kretsloppet
Q_5: Myocardscintigrafi med frågeställning hjärtfunktion
Answers: 0 0 1 0 0

Title: Arbetsinducerad myokardischem
Question: Vilka EKG-förändringar under ett arbetsprov är mest karakteristiskt för arbetsinducerad myokardischemi?
QType (0=kprim,1=mc,2=sc): 2
Q_1: ST förändringar under arbete och som accentueras efter arbete
Q_2: Tillkomst av förmaksflimmer utan andra EKG förändringar
Q_3: T-vågsförändringar i avsaknad av ST förändringar
Q_4: Uppåtsluttande ST förändringar med omedelbar regress efter arbete
Q_5: Ökad QT-tid utan andra EKG förändringar
Answers: 1 0 0 0 0

Title: Systolisk vänsterkammarfunktion
Question: Vilken av följande ekokardiografiska projektioner kan användas för kvalitativ utvärdering av systolisk vänsterkammarfunktion?
QType (0=kprim,1=mc,2=sc): 2
Q_1: Apikal fyra-kammare
Q_2: Parasternal kortaxel
Q_3: Parasternal långaxel
Q_4: Subcostal vy
Q_5: Samtliga ovanstående
Answers: 0 0 0 0 1

Title: Systoliskt blodtryck
Question: Det systoliska blodtrycket stiger normalt linjärt med ökande belastning. Vilket av
nedanstående alternativ är korrekt avseende vilka faktorer man vid tolkning brukar beakta
för bedömning av blodtrycksreaktionen under ett arbetsprov?
QType (0=kprim,1=mc,2=sc): 2
Q_1: Kön och kroppsvikt
Q_2: Kön och slagvolym
Q_3: Slagvolym och kroppsvikt
Q_4: Ålder och kön
Q_5: Ålder och slagvolym
Answers: 0 0 0 1 0

Title: Klin fys
Question: Vilket av nedanstående alternativ är korrekt?
QType (0=kprim,1=mc,2=sc): 2
Q_1: Det finns tre kranskärlsavgångar från aorta
Q_2: Diastole förlängs vid högre hjärtfrekvens
Q_3: Hjärtmuskeln perfunderas från insidan och ut
Q_4: Hjärtmuskelns blodförsörjning sker i diastole
Q_5: Hjärtmuskelns blodförsörjning sker i systole
Answers: 0 0 0 1 0

Title: Arbetsprov vid kroniskt koronart syndrom
Question: Vilken är den huvudsakliga anledningen till att arbetsprov inte anses vara ett bra test för att
upptäcka kroniskt koronart syndrom?
QType (0=kprim,1=mc,2=sc): 2
Q_1: Alla patienter kan inte cykla
Q_2: Det finns risk för arytmier under provet
Q_3: Det har för låg sensitivitet och specificitet
Q_4: Det är olämpligt att anstränga sig om man har ischemisk hjärtsjukdom
Q_5: Undersökningar på patienter som har EKG‐förändringar redan i vila blir svårtolkade
Answers: 0 0 1 0 0

Title: 28‐årig med bröstsmärta
Question: Du träffar en 28‐årig man som söker på grund av bröstsmärta. Efter anamnesupptagning
bedömer du pretest probability (PTP) som mycket låg. Vilken metod bör patienten utredas
vidare med?
QType (0=kprim,1=mc,2=sc): 2
Q_1: Koronarangiografi
Q_2: CT kranskärl
Q_3: Ingen vidare utredning är indicerad
Q_4: Myokardscintigrafi
Q_5: Stress‐ekokardiografi
Answers: 0 0 1 0 0

Title: Akut och kroniskt koronart syndrom
Question: Vilken är den viktigaste anledningen till att man ska kunna skilja på akut och kroniskt
koronart syndrom?
QType (0=kprim,1=mc,2=sc): 2
Q_1: Den bakomliggande orsaken skiljer sig åt
Q_2: Det är egentligen inte så viktigt
Q_3: Handläggningen skiljer sig åt, inläggning på sjukhus kontra utredning i öppenvård
Q_4: Patienter med akut koronart syndrom är mycket mer besvärade av sjukdomen
Q_5: Patienter med kroniskt koronart syndrom måste behandlas med kolesterolsänkande
läkemedel
Answers: 0 0 1 0 0

Title: Ekokardiografisk standardundersökning
Question: Vilket av nedanstående alternativ bedöms inte vid en ekokardiografisk
standardundersökning?
QType (0=kprim,1=mc,2=sc): 2
Q_1: Högerkammarens storlek och funktion
Q_2: Klaffar (stenos/insufficiens, grad)
Q_3: Kranskärlens anatomi
Q_4: Väggtjocklek (hypertrofi?)
Q_5: Vänsterkammarens storlek och funktion (global/regional)
Answers: 0 0 1 0 0

Title: Genomgången hjärtinfarkt
Question: Du undersöker en patient med genomgången hjärtinfarkt ekokardiografiskt. Det visar sig att
patientens ejektionsfraktion (EF) är uttalat nedsatt. Hur beräknas EF och vad innebär en
uttalat nedsatt EF?
QType (0=kprim,1=mc,2=sc): 2
Q_1: (Diastolisk volym‐systolisk volym) *100, EF <30%
Q_2: (Slagvolym/diastolisk volym) *100, EF <10%
Q_3: (Slagvolym/diastolisk volym) *100, EF <30%
Q_4: (Systolisk volym/diastolisk volym) *100, EF <30%
Q_5: Vänster kammares longitudinella förkortning, EF <40%
Answers: 0 0 1 0 0

Title: Hjärteko
Question: Du utför ett hjärteko på en 78‐årig man med ett nyupptäckt systoliskt blåsljud och finner att
han har en aortastenos. Vilket av nedanstående alternativ anger tre viktiga ekokardiografiska
parametrar vid gradering av en aortastenos?
QType (0=kprim,1=mc,2=sc): 2
Q_1: Maxgradient, lägsta gradient och klaffarea
Q_2: Vmax (maxhastighet) över aortaklaffen, lägsta gradient och klaffarea
Q_3: Vmax (maxhastighet) över aortaklaffen, medelgradient och klaffarea
Q_4: Vmax (maxhastighet) över aortaklaffen, Vmedel (medelhastighet) över aortaklaffen
och medelgradient
Q_5: Vmedel (medelhastighet) över aortaklaffen, medelgradient och klaffarea
Answers: 0 0 1 0 0

Title: Mitralisinsufficiens
Question: Mitralisinsufficiens är ett vanligt förekommande klaffvitium. En uttalad mitralisinsufficiens
medför en rad hemodynamiska konsekvenser. Vilket av nedanstående alternativ är korrekt?
QType (0=kprim,1=mc,2=sc): 2
Q_1: Dilatation av alla hjärtats hålrum samt vid vena cava inferior
Q_2: Dilatation av höger förmak och kammare
Q_3: Dilatation av vänster förmak och kammare samt hyperdynamisk kontraktion i
vänster kammare
Q_4: Hypertrofi av höger förmak och kammare
Q_5: Hypertrofi av vänster förmak och kammare
Answers: 0 0 1 0 0

Title: Ultraljudsundersökning av artärer
Question: Vilket fynd vid en ultraljudsundersökning av artärer i lår‐ och knänivå visar på att det finns en
hemodynamiskt betydelsefull stenos?
QType (0=kprim,1=mc,2=sc): 2
Q_1: Att artären ses med ökad väggtjocklek
Q_2: Att diametern på artären är <10 mm
Q_3: Att flödeshastigheten ökar >2.5 ggr
Q_4: Att flödesprofilen blir trifasisk nedom stenosen
Q_5: Att färgdopplersignalen blir röd
Answers: 0 0 1 0 0

Title: Falskt förhöjt ankel‐brachialindex
Question: Patienter med diabetes uppvisar ofta ett så kallat falskt förhöjt ankel‐brachialindex (ABI).
Vilken är den bakomliggande mekanismen och vilken kompletterande undersökning
remitterar du i första hand en sådan patient till?
QType (0=kprim,1=mc,2=sc): 2
Q_1: Medianekros, vilket medför att blodtrycksmanschetten inte förmår komprimera de
stela, förkalkade kärlen. Patienten remitteras till DT‐angiografi.
Q_2: Medianekros, vilket medför att blodtrycksmanschetten inte förmår komprimera de
stela, förkalkade kärlen. Patienten remitteras till ultraljud av benartärer.
Q_3: Mediaskleros, vilket medför att blodtrycksmanschetten inte förmår komprimera de
stela, förkalkade kärlen. Patienten remitteras till gångmatteprov.
Q_4: Mediaskleros, vilket medför att blodtrycksmanschetten inte förmår komprimera de
stela, förkalkade kärlen. Patienten remitteras till tåtrycksmätning
Q_5: Mediaskleros, vilket medför att blodtrycksmanschetten inte förmår komprimera de
stela, förkalkade kärlen. Patienten remitteras till MR‐angiografi.
Answers: 0 0 0 1 0

Title: Högersidig hemipares
Question: En 75‐årig kvinna med högersidig hemipares remitteras för duplex av karotiskärlen. Vilket av
nedanstående fynd kan förklara de aktuella symtomen?
QType (0=kprim,1=mc,2=sc): 2
Q_1: Uttalad stenos i a. carotis externa på vänster sida
Q_3: Uttalad stenos i a. carotis interna på höger sida
Q_4: Uttalad stenos i a. carotis interna på vänster sida
Q_5: Uttalad, bilateral stenos i a. carotis externa
Answers: 0 0 0 1 0

Title: Ventilationsrubbningar
Question: Vad kännetecknar de två ventilationsrubbningarna obstruktivitet respektive restriktivitet vid
spirometriundersökning?
QType (0=kprim,1=mc,2=sc): 2
Q_1: Förbättrade exspiratoriska flöden p.g.a. ökad elasticitet respektive ökad total
lungkapacitet (TLC)
Q_2: Försämrade exspiratoriska flöden p.g.a. ”air trapping” respektive minskad total
lungkapacitet (TLC)
Q_3: Försämrade exspiratoriska flöden p.g.a. minskat intrathorakalt tryck respektive
minskad total lungkapacitet (TLC)
Q_4: Försämrade exspiratoriska flöden p.g.a. ökat luftvägsmotstånd respektive minskad
total lungkapacititet (TLC)
Q_5: Försämrade exspiratoriska flöden p.g.a. ökat luftvägsmotstånd respektive ökad total
lungkapacitet (TLC)
Answers: 0 0 0 1 0

Title: Dynamisk spirometri
Question: Vilka är de tre viktigaste parametrarna som kan fastställas vid en dynamisk spirometri?
QType (0=kprim,1=mc,2=sc): 2
Q_1: FEV1, FEV1/VC och diffusionskapaciteten
Q_2: FEV1, FEV1/VC och PEF
Q_3: FEV1, VC/FEV1 och PEF
Q_4: FEV1, VC/FEV1 och diffusionskapaciteten
Q_5: FEV1/VC, PEF och diffusionskapaciteten
Answers: 0 1 0 0 0

Title: EKG 1.1
Question: Tolka EKGt
QType (0=kprim,1=mc,2=sc): 1
Q_1: Sinusrytm, vänsterkammarhypertrofi
Q_2: Sinusrytm, akut antero‐lateral ST‐höjningsinfarkt (STEMI)
Q_3: Sinusrytm, vänstersidigt främre fascikelblock (LAH)
Q_4: Sinusrytm, vänstersidigt skänkelblock (LBBB)
Q_5: Sinusrytm, akut inferior ST‐höjningsinfarkt (STEMI)
Answers: 0 1 0 0 0

Title: EKG 2.1
Question: Tolka EKGt
QType (0=kprim,1=mc,2=sc): 1
Q_1: Ventrikulär rytm
Q_2: Sinusrytm, akut anterior ST‐höjningsinfarkt (STEMI)
Q_3: Ventrikeltakykardi (VT)
Q_4: Sinusrytm, myokardit
Q_5: Sinusrytm, vänstersidigt skänkelblock (LBBB)
Answers: 0 0 0 0 1

Title: EKG 3.1
Question: Tolka EKGt
QType (0=kprim,1=mc,2=sc): 2
Q_1: Förmaksflimmer, inkomplett högersidigt skänkelblock (RBBB)
Q_2: Förmaksfladder med oregelbunden blockeringsgrad, inkomplett högersidigt
skänkelblock (RBBB)
Q_3: Förmaksflimmer, vänstersidigt skänkelblock (LBBB)
Q_4: Förmaksfladder med oregelbunden blockeringsgrad, vänstersidigt skänkelblock
(LBBB)
Q_5: Förmaksfladder med oregelbunden blockeringsgrad, vänstersidigt främre
fascikelblock (LAH)
Answers: 0 1 0 0 0

Title: EKG 4.1
Question: Tolka EKGt.
QType (0=kprim,1=mc,2=sc): 2
Q_1: Sinusrytm, mindre intraventrikulärt retledningshinder. Normalt EKG.
Q_2: Sinusrytm, AV‐block II typ I, patologiskt EKG.
Q_3: Sinusrytm, Q‐våg i avledning III förenligt med genomgången myokardskada. Patologiskt EKG.
Q_4: Sinusrytm, vänstersidigt främre fascikelblock (LAH). Patologiskt EKG.
Q_5: Sinusrytm, tecken till vänsterkammarhypertrofi. Patologiskt EKG.
Answers: 1 0 0 0 0