Title: T4 / MDBI / Moment 1 / Radiologi / Datortomografi

Q: Hur kan DT jmf med slätröntgen?
A: Man kan definiera olika densiteter, strukturer, vävnader med DT jmf med konventionell röntgen

Q: Hur går DT till?
A: Röntgenstrålar strålar igenom kroppen och det finns en platta som samlar upp strålarna på andra sidan pat och detta roterar sedan snabbt runt pat

Q: Hur ser röntgenröret ut?
A: Vi har en negativ och en positiv sida
- Elektroner från katoden slits loss och strålar mot anodplattan, de flesta av elektronerna blir till värme ej strålning - därför roterar maskinen så den ej blir överhettad

Q: Vilken funktion har detektorn i röntgenmaskinen (energy-integrating detector, EID)?
A: - Det kommer in röntgenstrålar från pat och träffar detektorn, där omvandlas strålarna till ljus
- Detta ljus omvandlas sedan till en foto-diod och sedan till en elektrisk signal - som digitaliseras
- Det som kommer ut från pat är ett medelvärde av vad det anatomiskt innehåller

Q: Vilken funktion har detektorn i röntgenmaskinen (Photon counting detector (PCD)) och hur är det bättre?
A: - Här omvandlas fotoner direkt till en signal
- Då kan vi räkna ut enskilda fotoners energi så man ej längre får medelvärden, man kan då beskriva olika strukturers densitet och särskilja dem mycket bättre

Q: Vad motsvarar dne elektriska signalen vid röntgen/vad är ett CT-värde?
A: En elektrisk signal motsvarar en viss vävnadsdensitet, hur väl vävnaden har bromsat upp fotonen - kallas ett CT-värde

Q: Vad kan man göra med CT-värden?
A: - Man kan bygga upp bilden i gråskala med CT-värden
- Mörkt i bilden är mer genomsläppligt och ljusare har högre densitet

Q: Vad motsvarar olika nyanser i en DT bild?
A: Mörkt i bilden är mer genomsläppligt och ljusare har högre densitet

Q: Vad säger Houndsfieldskalan (vad menas med + och - i den)?
A: - Det som är positivt har högre densitet än det som är negativt
- Mellan dessa (luft och skelett) ligger de flesta strukturer i kroppen

Q: Hur många gråskalesteg har DT?
A: Vi klarar av ca 30 gråskalesteg för att separera olika vävnader från varandra

Q: Vad hjälper fönsterteknik med?
A: Att man kan ställa in ett fönster över det organ man är intresserad av att titta på

Q: Vad anv i de flesta DT undersökningar?
A: I de flesta undersökningar med DT anv kontrastmedel, som förstärker skillnader och är till för att påvisa sjukdomar

Q: Vad kan i.v. kontrastmedel anv till?
A: - Angiografier
- Lesionsdetektion
- Lesionskaraktärisering
- Perfusion
- Blödning

Q: Vad vill man timea med kontrastmedel?
A: - Man vill timea bildtagning korrekt, sedan 20 sekunder senare går det ej att se längre
- Viktigt att timea kontrasten och att man prioriterar undersökningar på rätt sätt

Q: Vad gör man med multiplanaraprojektioner (MPR)?
A: - För de flesta undersökningar gäller att vi minst gör MPR i de 3 standardplanen
- Man använder sig av flera projektioner, sker automatiskt i bakgrunden, datorn räknar ut dessa, coronalt, sagittalt, horizontellt

Q: Hur ser allergiska reaktioner mot iv KM ut?
A: Akuta
- Mestadels milda (kliar)
- Incidens av allvarliga reaktioner 0.004%
- Man kan vara allergisk mot kontrastmedel

Q: Vilka riskfaktorer finns för allergiska reaktioner mot iv KM?
A: - Att ha reagerat på kontrast tidigare
- Allergisk disposition

Q: Vilken premedicinering kan ges vid allergiska reaktioner mot iv KM?
A: iv. kortikosteroider, antihistamin

Q: Vad är ex på senreaktioner mot kontrastmedel?
A: - Hudutslag
- Klåda
- Inom 1 h efter u.s. till 1 vecka efter u.s.
- Ej livshotande

Q: Vilken typ av reaktion är det vanligare att man ser mot iv KM?
A: - Senreaktioner är vanligare idag
- Kan uppstå inom 1 timme enda upp till 1 vecka efter undersökning

Q: Vad är PC-AKI?
A: Post-kontrast akut njurskada definieras som en ökning av serumkreatinin med mer än 25% eller 44mikromol/1 inom 3 dagar efter iv adm. av iv. KM

Q: Vilka riskfaktorer finns för PC-AKI?
A: - Kronisk njursjukdom
- Diabetes mellitus
- Hjärt- och kärlsjukdom
- Ålder
- Gram jod

Q: Vad bör göras för att minska risken för CIN?
A: För att minska risken för CIN bör doseringen av KM hållas så låg som möjligt utan att den för den skull äventyrar den bilddiagnostiska säkerheten

Q: Hur stor andel av KM elimineras via njurarna?
A: - 99% av det utsöndras via njurarna
- Man vill hålla nere dosen av kontrastmedel så mycket som möjligt för att undvika PC-AKI

Q: Vad kan oralt KM anv för?
A: - Skilja tarm från andra strukturer
- Påvisa läckage
- Passagebild

Q: Vad kan rektalt KM anv för?
A: - Påvisa läckage
- Kartlägga fistlar
- Kartlägga colonpatologi

Q: Vad underlättar p.o. KM?
A: P.o. KM underlättar åtskillnad mellan tarm och t.ex. abscess

Q: Hur kan extravasering a p.o. KM ske?
A: Extravasering av po KM kan ske vid perforation eller anastomosinsufficiens

Q: Vad påverkar DT bildens upplösning?
A: - Snittjocklek
- Bildalgoritm (filter)
- Zoomning
- Stråldos
- Bildfönstersättning

Q: Vad kan man göra genom att lägga på olika filter vid DT?
A: Vilket filter man anv - man kan förstärka skillnader genom att lägga på filter

Q: Hur påverkar låg stråldos bilden?
A: Låg stråldos - påverkar bilden negativt

Q: Hur kan dessa jmf?
A: Vä - mycket skarpare, samma filter, men tunnare snitt, bättre spatiell upplösning
Hö - tjockare snitt, sämre upplösning

Q: Hur kan dessa jmf?
A: Hö - filter för mjukdelar

Q: Hur skiljer sig dessa?
A: Olika stråldos:
- Vä - lägre stråldos
- Hö - högrestråldos

Q: Hur kan dessa jmf?
A: Mer mätdata med ett bredare fönster, den andra blir mer blurrig

Q: Vilka patientförbredelser görs innan DT?
A: - Kontrast per os/vatten
- Avlägsna smycken, kläder, mm. som kan ge artefakter

Q: Hur kan iv KM adm?
A: - PVK (upp till 7 ml/s)
- CVK
- Subkutaninjektionsport
- PICC-line kateter

Q: Vad vill man helst ha vid venös access?
A: Vid venös access vill man ha en så grov nål som möjligt (18 gauge) för att man ofta injicerar kontrastet snabbt och det är visköst så man vill ej har för mycket motstånd

Q: Vad ses här?
A: Örhänge som stör

Q: Vad ses här?
A: Barium som stör

Q: Vilka modaliteter utsätter pat för mest strålning?
A: DT är den modalitet tillsammans med slätröntgen som utsätter pat för mest strålning

Hur ser de olika stråldoserna ut vid olika former av DT jmf med naturlig bakgrundsstrålning?

Q: Vad räknas högriskstrålning som?
A: Stokastisk risk - cancerinduktion - känt samband för doser över 100 mSv

Q: Hur ser riskerna ut vid lågdosstrålning?
A: - Vi kan inte utesluta förekomsten av en risk vid doser under 10 mSv (annars är cancerinduktion känd för samband med doser över 100 mSv)
- ALARA (as low as reasonably achievable)
- Vi skall inte göra onödiga undersökningar

Q: Vad mer kan man göra med DT bilder?
A: Volume rendering, som man dessutom kan skala av och göra "endoskopi" undersökningar via de 3D modeller datorn genererar

Q: Hur kan man visualisera kärl med DT?
A: - DT som anv 3D volume rendering
- Man kan också göra en "4D" film genom att följa kontrasten

Q: When should the aortic root be measured with DT?
A: To avoid misinterpretation of PSA size, aortic root should imaged in both diastolic and systolic phase