Title: T4 / MDBI / Moment 1 / Klinisk Fysiologi / Kärldiagnostik

Vilka tillstånd kan undersökas med kärldiagnostik?

Q: Vilka orsaker finns till perifer artärsjukdom?
A: - Ateroskleros - vanligate bakomliggande orsak
- Vaskuliter - inflammatoriska artärsjukdomar
- Vasospastiska tillstånd

Vilka riskfaktorer finns till ateroskleros?

Q: Vad är vaskuliter?
A: - Vaskuliter är inflammatoriska sjukdomar som drabbar artärernas väggar, de blir tjockare och kärl blir sämre på att transportera blod
- Olika vaskuliter drabbar olika kärl och ibland är de del av en större sjukdom

Q: Vad är vasospastiska tillstånd?
A: Vasospastiska tillstånd - muskelceller i artärer drar ihop sig -> minskat syresatt blod till organ -> hypoxiska skador

Q: Var börjar ateroskleros vs vaskuliter i kärl?
A: - Ateroskleros börjar i tunica intima - ojämn
- Vaskuliter - muskellager i tunica media förminskas symmetriskt och minskar kärllumen

Q: Vad ger hämmad arteriell blodförsörjning?
A: - Minskad funktion
- Ischemi
- Vävnadsdöd/sår/gangrän

Q: Vad vill man göra vid hämmad arteriell blodförsörjning?
A: 1. Rädda organet
2. Leta orsak: lindra symtom + hindra process

Q: Vad kan sjukdomar i kärlväggen orsaka?
A: Sjukdomar i kärlväggen kan också framkalla kärlskador med risk för bristningar och blödningar

Vilka formler kan anv för kärldiagnostik?

Vad är flödet proportionellt och omvänt proportionellt mot?

Q: Vad är poiseuilles lag?
A: En liten förändring av radien får stort genomlsga i förändringen av motstånd (R)

Q: Hur kan flöden i blodkärl mer räknas?
A: Med poiseilles lag

Q: Hur diagnosticeras olika vaskuliter?
A: Olika vaskuliter drabbar kärl vid olika sjukdomar:
- UL - större kärl , aorta och stööre kälr i armar och ben
- Vaskuliter som drabbar mindre artärer kan ej diagnosticeras med UL

Q: Vilket påstående är rätt nedan
Vid ultraljusundersökning av kärl är följande korrekt
A.
CW doppler är den viktigaste delen i undersökningen
B.
Kontrast måste ges för att kunna se kärlen
C.
Pulsad doppler används för att bestämma hastighet på en specifik lokalisation i kärlet
D.
Ultraljudsundersökning av kärl innebär att man bara avbilda kärlväggarna med 2D undersökning
A: Pulsad doppler används för att bestämma hastighet på en specifik lokalisation i kärlet

Q: Du beställer en ultraljudsundersökning av halsen artärer, vad vill du främst veta vid symtom på nedsatt kraft i vänster kroppshalva?
A.
Om det finns signifikanta stenoser i a carotis externa på höger sida
B.
Om det finns något kärl som är helt ockluderat
C.
Om det finns signifikanta stenoser i a carotis interna på höger sida
D.
Om det finns generella ateriosklerotiska förändringar i halsens artärer.
E.
Om det finns signifikanta stenoser i a carotis interna på vänster sida
A: Om det finns signifikanta stenoser i a carotis interna på höger sida

Q: Vilken variabel används vanligen för bestämning av stenosgrad vid ultraljudsundersökning av a carotis interna?
A.
Flödeshastigheten
B.
Kärldiametern
C.
Turbulens i färgdopplerbilden
D.
Flödeshastighetskvoten
A: Flödeshastigheten

Q: En patient söker vård där hen beskriver smärta i höger vad vid gång och måste då stanna, varpå smärtan släpper successivt. Du misstänker arteriell insufficiens (cladicatio intermittens). Vilken undersökning är mest lämpliga för att verifiera denna misstanke?
A.
CT-angio
B.
Muskelbiopsi
C.
Arbetsprov
D.
Blodtryck på ankel och tå-nivå
E.
Ultraljudsundersökning av benartärer
A: Blodtryck på ankel och tå-nivå

Q: Gränsen för distalt blodtryck (systoliska) vid kritisk ischemi ligger på:
A.
Ankeltryck ≤ 40 mmHg och/eller tåtryck ≤ 25 mmHg
B.
Ankeltryck < 50 mmHg och/eller tåtryck < 30 mmHg
C.
Ankeltryck ≤ 35 mmHg och/eller tåtryck ≤ 20 mmHg
D.
Ankeltryck < 30 mmHg och/eller tåtryck ≤ 0 mmHg
E.
Ankeltryck < 50 mmHg och/eller tåtryck ≤ 50 mmHg
A: Ankeltryck < 50 mmHg och/eller tåtryck < 30 mmHg

Q: Vilket av nedanstående alternativ är ett rimligt värde på ankel-brachial-index (ABI) hos en patient med svår claudiocatio intermittens men ingen vilovärk?
A.
0,1-0,3
B.
0,3-0,5
C.
0,5-0,7
D.
0,7-0,9
A: 0,5-0,7

Q: En patient med mångårig diabetes mellitus har vadsmärtor i höger ben vid gång och har fått diagnosen claudicatio intermittens. Han har nu mer besvär från höger lår och höft samt fått ett sår på foten som gör ont och inte läker. Med doppler mäter du höger ankeltryck - 240 mm Hg och armtryck - 180 mm Hg. Vad indikerar fyndet?
A.
Stela kärl-misstänkt mediacalcinos
B.
Lågt tryck i a brachialis
C.
God arteriell cirkulation i höger ben
D.
Nedsatt arteriell cirkulation i höger ben
E.
Felmätning
A: Stela kärl-misstänkt mediacalcinos

Q: Vilken variabel används vanligen för bestämning av stenosgrad vid ultraljudsundersökning av benartärer?
A.
Flödeshastigheten
B.
Kärldiametern
C.
Turbulens i färgdopplerbilden
D.
Flödeshastighetskvoten
A: Flödeshastighetskvoten

Q: Gränsen för en signifikant stenos i perifera artärsystemet motsvaras ungefär av en flödeshastighetskvot på:
A.
2,5
B.
3,5
C.
4
D.
3
A: 2,5

Q: Vilken undersökningsmetod är lämpligast att börja med vid utredning av djup ventrombos i vänster ben?
A.
Mätning av blodtryck på ankel och tå-nivå vänster ben
B.
Ultraljud av vener vänster ben
C.
DT – angiografi av vener vänster ben
D.
TCPO2
E.
MR vener vänster ben
A: Ultraljud av vener vänster ben

Q: Hur använder du utraljudsproben med 2D ultraljud för att särskilja artär och ven?
A.
Artären har alltid större diameter än venen
B.
Venen har alltid större diameter än artären
C.
Venväggen är vitare än artären
D.
Trycker med proben, då komprimeras venen men ej artären
E.
Trycker med proben, då komprimeras artären men ej venen
A: Trycker med proben, då komprimeras venen men ej artären

Q: Hur regleras blodflöde till hjärnan?
A: Regleras automatiskt, så om man får en stenos i de kärlen påverkas blodflödet direkt

Q: Hur vet vi hur tätt det är i carotis?
A: För att veta hur trångt det är måste vi mäta hastigheten i carotis

Q: Vad delas benartärsjukdom in i?
A: - Akut ischemi
- Kronisk benartärsjukdom
MEN Obehandlad sjukdom ger samma slutresultat - amputation

Q: Benartärsjukdom: vad utmärks akut ischemi av?
A: - Plötslig debut, trombos/emboli
- AKUT till kärlkirurg, irreversibla skador efter 4-6h

Q: Benartärsjukdom: hur klassificeras kronisk (vilka 4 stadier)?
A: I: Asymtomatisk
II: Claudicatio
III: Vilosmärtor (kritisk ischemi)
IV: Ulceration och/eller gangrän (Kritisk ischemi)

Q: Benartärsjukdom: vad ses i små vs stora kärl?
A: - Stora: Ateroskleros (ofta rökning i anamnes, drabbar oftare större kärl, blåsljus!)
- Små artärer: Diabetes

Q: Benartärsjukdom: vad sker vid långsamt förlopp?
A: - Långsam sjukdomsutveckling medför kollateralbildning med vilka kroppen försöker förbipassera kärlförträngningar
- Extremiteten klarar sig, men smärtor uppkommer vid arbete

Q: Kronisk benartärsjukdom: Vad är claudicatio intermittens?
A: - Smärta och/eller uttalad trötthet i muskelgrupper vid ansträngning med symtomfrihet efter kort vila
- Är den vanligaste manifestationen av kronisk benartärsjukdom

Q: Benartärsjukdom: Vad förekommer vid kritisk ischemi?
A: - Smärta i vila med eller utan samtidig förekomst av ischemiska sår och/eller gangrän
- Symtomen är lokaliserade perifiert eller inom områden utsatta för tryck eller trauma
- Smärta börjar ofta i liggande ställning

Q: Benartärsjukdom: symtom för DM pat?
A: Pat med DM kan ha mindre smärtsymtom pga neuropati

Q: Benartärsjukdom: def av kritisk ischemi?
A: - Vilovärk och/eller ischemiska sår i kombo med objektiva tecken till kraftigt nedsatt perifer cirkulation
- Vristtryck < 50 mmHg eller tåtryck < 30 mmHg

Benartärsjukdom: hur sker diagnostik?

Q: Benartärsjukdom: vilka PCU görs?
A: - Distal blodtrycksmätning, vrist- och ankeltryck
- Gångprov på rullande matta (vristtryckmätning)
- Mikrocirkulationsbedömning (transkutant PO2)

Non-invasiv artärundersökning: Auskultation?

Q: Non-invasiv artärundersökning: pulspalpation?
A: 2,1, 0 är pulsstyrkan, 2 är en stark och tydlig puls

Q: Non-invasiv artärundersökning: CW-doppler och tryckmätning?
A: Mha penndoppler omvandlas pulsationer i ljudsiganler, som man kan avgöra om de är  mono- , bi- eller trifasiska - > sedan går man vidare med ankel- och tåtryck

Q: Benartärsjukdom: Varför känner man inte pulsar ibland?
A: Frånvaro av puls betyder inte att det ej finns blodflöde, men det är ett observandum -> Frånvaro kan tala för uttalad artärsjukdom

Benartärsjukdom: hur görs dopplerregistrering av flödesprofiler?

Q: Benartärsjukdom: vad kan man anv doppler till?
A: Med doppler kan man registrera flödesprofiler och få en uppfattning om var förträngningar är lokaliserade

Q: Benartärsjukdom: När kan monofasiska pulsvågor uppstå?
A: - Vid en tät stenos går accelerationen långsammare….
- Detta är patologiskt och talar för en stenos där eller i närheten av området

Q: Benartärsjukdom: hur tas vristtryck, ankelbrachialindex (ABI)?
A: - A. tibialis post eller a. dorsalis pedis
- A. brachialis
- Görs efter 5-10 min vila
- Initialt mäts blodtryck i båda armar för att se tryckskillnad - arm med högst anv för ytteligare mätningar
- Därefter görs simultan uppblåsning av manchett runt fotled och överarm, tryck släpps långsamt ut och man mäter systoliskt tryck i dessa
- 3 mätningar görs och man fr ett genomsnitt

Q: Benartärsjukdom: Hur fås ABI?
A: ABI fås genom att ankeltryck delas med armtryck (mmHg)

Q: Vad är normalt vs patologiskt ankeltryck?
A: Normalt ankeltyck ska ej skilja sig mycket från armen

Vad är ABI normalt?

Q: ABI: nivåer av patologiskt ABI?
A: - Ett index strax under 1 kan vara normalt eller tyda på förträngning i artärer som ej får stort genomslag i vila
- Kritisk ischemi vid gräns under 0,5 mmHg

Q: ABI: för vem är tåtryckmätningar mer representativa?
A: Tåtryckmätningar är mer representativa för folk med DM
För ABI generellt: Gäller inte alltid och tänk på falskt höga vristtryck (vid diabetes) och sänkta armtryck (subclaviastenos bl.a.). Mät alltid i båda armarna först

Q: Vad är normalt tåtryck, vad är det för kritisk ischemi och när ska man mäta detta?
A: - Tåtrycket är normalt ca 80% av vristtrycket och kan normalt understiga armtrycket med 30-40 mmHg
- VIKTIGT att mäta på diabetiker och patienter med njursvikt med risk för falskt höga vristtryck
- Tåtryck < 30 mmHg är förenligt med kritisk ischemi

Q: Vilka ABI och ankeltryck ska man komma ihåg?
A: ABI > 0,9 normalt
ABI < 0,5 uttalad arteriell insufficiens
ANkeltryck < 50 mmHg: kritisk ischemi?

Q: Vad är WIFI klassificeringen?
A: Utger risk för amputation:
- W - Wound, graderas från 0-3 från sår
- I - Ischemia, graderas från tryckmätning i ankel eller tå eller transkutan syrgasmätning
- FI - Foot infection, graderas i 0-3 baserat på fotinfektion

Q: Vad mäter transkutan syrgasmätning (TcPO2)?
A: - Mäter mängden =2 som diffunderar ut till huden
- Huden konsumerar O2, värdet ca 30 mmHg lägre än i artär
- Mått på mikrocirkulationen

Q: Vad är olika värden vid transkutan syrgasmätning (TcPO2)?
A: - Normalt > 100 mmHg
- >40 mmHg - sårläkning möjlig
- <10 mmHg - sårläkning ej sannolikt

Q: Vilka värden kan fås vid transkutan syrgasmätning (TcPO2)? vid sår/inflammation?
A: Låga värden kan fås trots fungerande mikrocirkulation, pga ökad O2 förbrukning

Vilka pat går vidare från perifer cirkulationsutredning till artärduplex?

VIlken remiss kommer ofta avseende perifer artärsjukdom?

Vad omfattar benartärundersökningen registrering från (hur följer man med UL)?

Q: Vad innefattar benartärundersökningen med UL?
A: UL undersökning innefattar 2D-registrering, PULSAD DOPPLER SAMT FÄRGDOPPLER
- Varje UL underöskning av varje artär innefattar en svartvit 2D registrering samt pulsad doppler för hastighet och färgdoppler för att påvisa ev förträningar

Hur ses olika benartärförändringar på UL (plack, aneurysm (buk och poplitea))?

Q: Hur fungerar färg och pulsad doppler?
A: Frekvensskifte - reflekterande ljudvågor får en annan frekvens än den utsända om våorna reflekteras från föremål, t.ex. blodkroppar i rörelse (dopplereffekten)
Det reflekterade ljudet får högre frekvens (positivt dopplerskift) om föremålet rör sig mot det utsända ljudet (givaren), vs. lägre frekvens (negativt dopplerskift) om det rör sigfrån givaren

Q: Vad kan man identifiera med färgdoppler?
A: Artärer och vener
- Röd kodning = flöden mot givaren
- Blå kodning = flöden från givaren
Vid normalt laminärt flöde i artärer är förgdopplersignalen homogen

Q: Hur fungerar och vad anv pulsad doppler till?
A: Grad av frekvenskifte på ett specificerat område (sampling volume) räknas om till en hastighet -> visualiseras med spektraldopplerbild
- Medger mätning av flödeshastigheter i ett definierat område
- Flödesprofil (tri/bi/monofasisk, hög/låg resistent flödesprofil)
- Turbulent flöde vid förträngning

Q: Hur sker bestämning av stenoser med UL och vad är kvoten för stenoser i benartärer?
A: Stenoser graderas genom att man mäter förändringar i blodflödeshastighet -> ju tätare stenos, ju högre hastighet
I benartärer anv man hastighetskvoten för att beräkna stenosgrad: Stenos = kvot A/B > 2,5

Q: Hur anv kontinutetsekvationen?
A: För att bestämma stenosgrad kan vi från kontinutietsekvationen omvandla en flödeshastighetsökning till en diameterreduktion

Q: Vilken ekvation anv för stenos i perifer artär?
A: Ekvation över sambandet mellan flödeshastighet och tvärsnittsarea:
Flöde = Flödeshastigheten x Tvärsnittsarea

Vad sker med flödeshastigheten vid en stenos?

Vad är flödeshastighetskvoten?

Vilka orsaker finns till att undersöka halskärlen (hos vilka undersöks de)?

Vad undersöker vi vid/efter en TIA?

Q: Vad är 1a vals behandling vid dissektion eller vaskulit?
A: Vid dissektion eller vaskulit är 1a val att behandla med antikoagulatia för att förenbygga embolier och behandla underliggande orsak till vaskulit

Varför anv UL vid en TIA/stroke?

Q: Hur graderas stenos i carotis interna?
A: - NASCET
- ECST
Stenosgraderingarna skiljer sig åt siffermässigt, men de har samma utfall om korrekt utförda

Q: Vad motsvaras olika vinkelkorrelationer av?
A: - Olika vinkelkorrelationer vid olika flödeshastigheter motsvaras av olika stenosgrader i de olika studierna - man måste vara tydlig med, vilken stenosgradering man anv sig av

Q: Vad kan plack delas in i vid en morfologisk plackbedömning?
A: - Man delar in placken i kategorierna ekolysenta eller ekogena beroende på hur mycket UL-vågor de reflekterar
- Ekogena innehåller mer kalk och är stabila reflekterar mer ljus
- Ekolysenta innehåller mer fett, instabila och kan leda till ruptur

Q: Carotisdissektion: orsak, symtom, UL?
A: Orsak: Spontan, efter nack-/halstrauma
Symtom: Huvud- eller nackvärk, Horners syndrom, kranialnervpåverkan
Ultraljud: Intimal flap kan visualiseras, patologisk dopplersignal "spik"

Q: Vad är en aneurysm?
A: När artären vidgas och ökar i diameter, ökar med ålder och ses även vid bindvävssjukdom - kan förekomma i alla artärer, men oftare i bukaorta och poplitera

Q: Vad orsakas njurartärstenos av?
A: Förträningning av njurartären, drabbar barn, kan orsakas av ateroskleros hos äldre

Q: Vad är def av bukaortaneurysm och vilka riskfaktorer finns för den?
A: En diameter i bukaorta överstigandes 30 mm, eller en lokaliserad vidgning med 1,5 gånger förevarande diameter i bukaorta
Risken med AAA är att de kan rupturera, vilket ofta snabbt leder till cirkulatorisk svikt - risken för ruptur ökar med ökande diameter
Riskfaktorer:
- Ärftlighet (förstagradsläkting)
- Manligt kön
- Ålder
- Rökning
- KOL
- Bukfetma

Q: Vad är def av popliteaaneurysm, diagnos och vilka riskfaktorer finns för den?
A: - A. poplitea är normalt 7-11 mm i diameter, ett aneurysm av politea innebär 50% ökning av diametern (>15 mm)
- Samtidig förekomst av AAA ses hos 35-40% av patienter med PAA (däremot är det många med AAA som inte har PAA)
- Rupturrisken är liten
- Ofta trombotisering i aneurysmet > embolisering med ischemiska symtom i den drabbade extremiteten
Diagnos: Mätning i 2D bild - ökad puls i knävecken kan vara tecken på detta och det diagnosticeras med UL

Q: Var är aterosklerotiska plack som ger upphov till njurartärstenos belägna?
A: - Proximalt
- Visualiserande kärlförändringar (plaques) och registrerade flödeshastigheter sätter diagnos
- Riskfaktorer som för aterosklerotisk sjukdom på andra platser i kroppen

Q: Var är fibromuskulär dysplasi som ger upphov till njurartärstenos belägen?
A: - Fibromuskulär dysplasi är belägen mer distalt i renalartären - svårt att se med UL då renalartären kan vara svår att följa -> flödesregistrering av flödet i njurparenkymet
- Tillståndet ses oftare hos yngre (20-50 åå)

Q: Hur diagnosticeras njurartärstenos?
A: Diagnos: 2D plaques samt flödeshastighet proximalt i artär, mer distala förändringar via flödesbestämning i njurparenkym
Misstanke väcks vid svårbehandlat högt blodtryck eller tecken på njursviktsutveckling vid ACE-behandling

DVT: incidens, orsakar?

Q: Hur farlig är en tromb i ytliga vener?
A: Mn kan också få en tromb i ytliga vener, men är ej lika allvarligt och behandlas under kortare perioder

Q: Hur görs UL-diagnostik vid DVT?
A: Helbensundersökning: Standardiserat protokoll med start vid ljumsken, undersökningen går sedan i distal riktning. Diagnostik görs genom direkt kompression av venen, mha färgdoppler kan utebliven flödessignal också indirekt påvisa förekomst av tromb.
På akuten görs ofta 2-punktsultraljud, vilket innebär att man tittar med UL  ljumsken och v. poplitea, men inte undersöker kärlområdet däremellan

Q: Hur anv Well's score som verktyg vid utredning om DVT?
A: - Verktyg för att sålla vilka som behöver undersökas med UL, som ger poäng för fynd och minus för andra grejer - vid höga poäng rekommenderas UL genast
- Vid lägre nivåer rekommenderas prov av d-dimer, men den kan vara för hög

Q: Vad är venös insufficiens och symtom?
A: Venös insufficiens är ett vanligt förekommande tillstånd som uppstår till följd av dåligt fungerande venklaffar, vilket gör att det blir reflux i vensystemet, det venösa blodet transporteras inte framåt effektivt och det venösa trycker stiger därmed.
En annan orsak kan vara obstruktion av vensystemet, oftast till följd av trombosrester som inte helt brutits ner.
Den vanligaste manifestationen av venös insufficiens är okomplicerade varicer, vilket förekommer hos 6-40% av alla män och 14-50% av alla kvinnor.

Q: Vad händer vid ett ökat venöst hydrostatiskt tryck?
A: Ökat venösthydrostatiskttryck leder till ökad väggtension i vener kan också leda till endotelskada -> leukocytinfiltration -> inflammation i kärl ->avslappnande av vener - >sämre klaffunktion - > minskat hydrostatiskt tryck -> kronisk kärlsjukdom
- Negativ spiral

Q: Vad är en följd av djup venös insufficiens?
A: - Följden kan vara svårläka kroniska bensår och risk för infektioner
- Vid svår djup venös insufficiens kan kirurgisk behandling vara aktuell för att koppla förvi och försöka avlasta de dåligt fungerande eller blockerade venerna