Title: T4 / MDBI / Moment 1 / Radiologi / Strålskydd

Q: HUr mycket bakgrundsstrålning utsätts vi för?
A: I genomsnitt utsätts vi för ca 1 mSv (milliSievert) per år i effektiv stråldos från naturlig joniserande bakgrundsstrålning, som kommer från mark och natur

Q: Hur mycket strålning utsätts vi för vid rtg?
A: Vid konventionell rtg, DT och nuklearmedicinska undersökningar utsätts pat för joniserande strålning som adderas till den naturliga bakgrundsstrålningen

Q: Vad kan joniserande strålning leda till?
A: Joniserande strålning kan leda till DNA-skada i cellerna, som vid mutation kan utvecklas till cancer

Q: Hur ökar risken för cancer vid joniserande strålning?
A: Risken för cancer är linjärt proportionell mot stråldosen

Q: Vad kan uppstå vid höga doser joniserande strålning?
A: Vid mycket höga stråldoser kan dessutom akuta strålskador uppkomma vars allvarlighetsgrad ökar med dosen

Q: Vad görs vid varje rtg-remiss som kommer in?
A: Varje inkommande rtg-remiss bedöms av röntgenläkare/personal om undersökningen är berättigad och om det finns alternativa metoder utan joniserande strålning (t.ex. MRT, UL, etc.) för att besvara frågeställningen

Q: Vad är berättigandebedömningen viktig för?
A: Berättigandebedömningen är viktig för alla pat, men särskilt för barn och gravida patienter eftersom risken för en strålningsinducerad cancer ökar med sjunkande ålder

Q: Varför är yngre mer strålkänsliga?
A: Att yngre är mer strålkänsliga beror dels på högre celldelningsfrekvens, med ffa på längre förväntad livslängd

Q: Pga yngres strålkänslighet, var är viktigt attt gör avid undersökningar med joniserande strålning?
A: Det är viktigt att varje undersökning med joniserande strålning är optimerad för maximal bildkvalitet till lägsta möjliga stråldos (ALARA principen; As Low As Reasonable Achievable)

Q: Hur bedrivs optimering av undersökningsprotokoll vid joniserande strålning?
A: Optimering av undersökningsprotokoll bedrivs kontinuerligt av radiologer och rtg-ssk i samarbete med sjukhusfysiker

Q: Vilka 3 principer jobbar rtg-personal alltid efter?
A: Röntgenpersonal jobbar alltid enligt 3 grundprinciper för att minska stråldos till både pat coh personal:
- Tid
- Avstånd
- Skärmning

Q: Vad är tid, avstånd och skärmning viktigt för?
A: Att minimera tiden man bestrålar pat under pågående genomlysning samt att öka avstånd till strålkällan är mycket effektiva metoder för att minimera strålexponeringen

Q: Vad måste personal bära i strålningsrummet?
A: All personal (och anhöriga) som vistas i rummet under pågående bestrålning ska bära personliga strålskyddskläder som absorberar ca 95% av strålningen

Q: Vad mer finns att tillgå för att minska strålningsrisken?
A: - Blyskärmar
- Blyglasögon

Q: Vad ger kombon av grundprinciperna tid, avstånd och skärmning?
A: Kombon av dessa 3 grundprinciper gör att röntgenpersonalen i regel utsätts för mycket små stråldoser

Q: Vilken stråldos ger konventionell rtg?
A: Konventionell lungröntgen ger ca 0,1 mSv, som motsvarar en transatlantisk flygresa eller 20 tandrtg-bilder

Q: Vilken stråldos ger DT-huvud?
A: DT-huvud ger ca 2 mSv, vilket motsvarar 2 konventionella ländryggsröntgenundersökningar

Q: Vilken stråldos ger DT-buk?
A: DT-buk ger ca 6-10 mSv, vilket motsvarar 6-10 års naturlig bakgrundsstrålning

Q: Hur ökar risken för cancer per Sievert?
A: Risken att få cancer uppskattas till ca 10% per Sievert (i genomsnitt över alla åldrar och kön), vilket innebär att var 1000:e patient som genomgår en DT-buk får cancer (antaget 10 mSv per undersökning)

Q: Hur ser risken per sievert ut för yngre?
A: Denna risk är 2-3 ggr högre för yngre pat och störst är risken för flickor eftersom bröstvävnaden är ett av de mest strålkänsliga organen

Q: Vad är strålning?
A: Strålning är energi i rörelse

Q: Vilka 2 typer av strålning finns?
A: - EM strålning: vågrörelse av elektriska och magnetiska fält
- Partikelstrålning: ström av partiklar

Q: Vad är ex på EM-strålning?
A: - Synligt ljus
- Gammastrålning
- Röntgen

Q: Vad är ex på partikel-strålning?
A: - alfa (heliumkärnan)
- beta (elektron)
- Protoner, etc

Q: Vad kan strålning vara?
A: Beroende på strålslag och energi kan strälning (EM-vågor el. partikelström) vara:
- Joniserande
- Icke-joniserande

Q: Är EM- resp partikelstrålning joniserande eller ej?
A: - EM vågor: Kan vara joniserande eller icke-joniserande beroende på energi
- Partiklar: Joniserande

Q: Vad är joniserande strålning?
A: Fotoner/strålning som har
tillräcklig energi att slå ut elektroner från atomer eller molekyler

Q: Vad har joniserande strålning tillräckligt med energi för?
A: - Tillräckligt med energi för att slå ut atomer el. molekyler
- Jonprodukterna kan direkt eller indirekt orsaka DNA-skador

Q: Vilka effekter kan icke-joniserande strälning ha?
A: Icke-joniserande kan också ha effekter, som uppvärmning

Q: Vad är röntgenstrålning?
A: Röntgenstrålning är fotoner med energier mellan 10eV till 100 keV

Q: Vilka olika typer av röntgenutrustning finns?
A: - Konventionell rtg
- CT/DT
- Mobil C-båge
- Mobil röntgen
- Angiografi

Q: Hur sker attenunering (dämpning) av rtg-fotonerna?
A: 1. Fotoelektrisk effekt (dominerar mer hos hög Z-material såsom bly, ben och lägre fotonenergier)
2. Comptom spridning (Dominerar mer hos låg Z material såsom mjukvävnad)

Q: Vad sker vid fotoelektrisk effekt?
A: - Elektronen slås ut och atomen joniseras
- Fotonen upphör att existera

Q: Vad sker vid comptom spridning?
A: Fotonen kommer in, slår ut en elektron, men ger ej hela sin energi till elektronen så fotonen fortsätter sin färd i en riktning, denna form a strålning träffar personal som jobbar med detta

Q: Vad gör de spridda fotonerna vid compton-strålning?
A: De spridda fotonerna försämrar bildkvaliteten, lägre kontrast, spirdd strålning ger alltid lägre kontrast, och ger en stråldos till personal

Q: Vilka nackdelar har spridd strålning (compton)?
A: - Mer spridd strålning ger lägre kontrast i bild och en större stråldos till personal
- Högre energi - mer compton-spridning

Q: Hur tas strålningen upp vid en rtg undersökning?
A: - 96% av strålningen absorberar i pat -> dos till pat
- 3% av strålningen sprids ut från pat till personalen -> dos till personal
- 1% når fram till detektorn -> ger bilden

Q: Hur fås bilden vid rtg?
A: Olika organ attenuerar (dämpar) strålningen olika mycket -> ger kontrast (olika svärtningsgrad)

Q: Vad är absorberande dos och vilken enhet uttrycks den i?
A: - Energi som absorberas i en volym dividerat med volymens massa
- Uttrycks i J/kg eller Gy

Q: När anv absorberande dos och vad har den koppling till?
A: - Anv vid organdoser
- Ingen direkt koppling till risk för strålskador
(För att jmf cancerrisken vid olika undersökningar behöver vi ett annat mått)

Q: Vad tar effektiv dos hänsyn till och i vilken enhet uttrycks den?
A: - Tar hänsyn till strålningstyp och vävnadens strålkänslighet
- Viktar efter olika cancertypers allvarlighetsgrad
- Uttrycks i Sv

När kan effektiv dos anv?

Q: Hur kalkyleras effektiv dos?
A: - Man multiplicerar först viktfaktorn, som tar hänsyn till organ och strålning, sedan multiplicerar vi faktorerna och dosen
- UTTRYCKS I Sv (Sivert)

Q: Vad är effektiv dos?
A: Effektiv dos är den dos som anv vid riskuppskattningar, tar hänsyn till strålningstyp och vävnadens strålkänslighet, olika typer av strålning är olika farliga
- Röntgen har faktor 1 för strålnings-fara

Q: Varför ger DT-buk hög strålningsdos?
A: DT-buk ger hög dos för att det är många bilder och för organen är känsliga för strålning

Vad händer vid DNA-skada?

Q: Vilka 2 typer av strålskador förekommer?
A: - Akuta skador - deterministiska effekter
- Sena skador - Stokastiska effekter

Vad orsakas akuta skador (deterministiska effekter) utav?

Q: Vad orsakas sena skador (stokastiska effekter) utav?
A: Sena skador startar frn noll, innebär att cancer kan fås även vid låga doser

Vilken hypotes finns för sena strålskador och vad säger den?

Q: Vad säger LNT-hypotesen om cancerrisk?
A: - Det är linjärt i mitten, högre dos högre risk för cancer
- Man tror att sambandet är linjärt för enkelhetens skull
- Vid lägre doser är det dock oklart

Vilka akuta skador kan ses vid strålning?

Q: Vad sker när pat fått 2000 mGy (milliGray) strålning?
A: 2000 miligray (mGy)- när pat fått så mycket blir vi meddelade
- Om man strålar från en annan sida minskar man risken för detta
- För hudrodnad är det 2 Gy, innan dess sker det inget

Q: Vad är sena effekter beroende på?
A: - Ålder (Barn: större risk)
- Kön

Q: Hur är sena effekter beroende av ålder?
A: - Ålder - ju äldre ju mindre risk
- Barn = större risk: längre kvar att leva och organ under utveckling

Q: Hur är sena effekter beroende av kön?
A: - Kvinnor har mer bröstvävnad och strålkänsligare thyroidea
- Män har strålkänsligare benmärg

Q: Hur ser risken för cancer ut per Sievert?
A: - 10% per Sv är risken att få cancer eller ärftlig skada
- 5% per Sv gäller dödlig cancer

Q: När fås cancer efter strålning, sena effekter?
A: Latenstid för strålningsinducerad cancer:
- Leukemi 2-30 år
- Andra cancerformer > 10 år
- Om man får cancer sker det långt fram i tiden, förutom för leukemi

Hur ska risken per sievert tolkas?

Q: Ger bestrålning av gonader missbildningar?
A: Bestrålning av onader innan befruktning har EJ kunnat påvisas öka risken för cancer eller missbildningar hos barn

Hur ser risken för missbildningar och fosterskador ut vid strålning?

Q: Varför "fås" ej missbildingar i början av gravditeten av strålning?
A: I början av graviditeten är man mer strålkänslig, senare blir man mer tålig för stråldos
- Alltid missfall i början av graviditet
- Sedan vid strålning under sen graviditet fås ej lika allvarliga fostersskador

Q: Vilka är de 3 viktigaste strålskydden?
A: - Avstånd
- Skärmning
- Tid

Q: Hur påverkas stråldosne man får vid olika avstånd från strålningskällan?
A: - Avstånd från källan från 1 m till 3 m blir str¨ldosen 1/9
- Från 1m till 2m blir stråldosen 1/4
= 1/m^2

Q: Hur påverkar tid och dos strålningsdos?
A: - Halveras tiden man blir bestrålad halverar man stråldos
- Halverar man dos halverar man stråltiden och halva stråldosen

Q: Vem ger ut lagar om strålning?
A: SSM ger ut lagar och tillstånd för all verksamhet med strålning

Q: Vad tar SSM upp i sina lagar avseende vad sjukvårdspersonal måste göra innan och under rtg?
A: - Berättigande
- Optimering

Q: Vad menas med berättigande?
A: Berättigande - nyttan, den diagnostiska informationen, ska vara mycket större än den skada som strålningen beräknas orsaka

Q: Vad menas med optimering?
A: Varje bstrålning begränsas till så låg stråldos som möjligt utan att äventyra den diagnostiska informationen

Vad ingår i den berättigande bedömningen?

Berättigande: När ska en radiologisk udnersökning endast utföras?

Berättigande: Vad ska remittenten göra?

Berättigande: Vilka metoder är att föredra?

Q: Vad ska och ska man ej göra avseende pat och strålning?
A: (Stressa inte upp en pat över låga doser)

Vem rapporteras strålningsrelaterade allvarliga avvikelser till och vad ska ingå i rapporten?