Title: T4 / MDBI / Moment 1 / Klinisk Mikrobiologi & Transfusionsmedicin / Parasitologi

Vad är några särskilda egenskaper hos parasitinfektioner?

Q: Vad måste man tänka på vid prover med parasiter?
A: Parasiter beter sig ej som bakterier, så man måste tänka på att ta ett tillräckligt stort prov för analys

Q: Var lokaliseras parasiter i kroppen?
A: Parasiterna lokaliseras i ett eller flera organ beroende på specifik tropism och livscykelstadium

Q: Vad kan påverka parasiterna i kroppen?
A: Immunosuppression kan påverka och modifiera parasiternas beteende och lokalisering i kropen

Q: Vad är viktigt vid misstanke om parasit?
A: - Viktigt att kolla den epidemiologiska utbredningen av olika parasiter
- Innan man misstänker måste man med anamnes kolla så att pat har en bakgrund för viss parasit

Q: Vilka diagnostiska metoder anv inom parasitologi?
A: - Mikroskopi
- Antigendetektion
- Molekylära metoder
- Serologi
- Isolering/odling

Q: Vilken diagnostisk metod anv främst inom parasitologi?
A: Mikroskopi - mycket är baserat på mikroskopi för att parasiter är tillräckligt stora för att ses i mikroskop

Vilka diagnostiska metoder anv för parasiter om mikroskopi ej funkar?

Q: Vilka diagnostiska metoder anv för parasiter om antigendetektion och molekylära metoder ej funkar?
A: Serologi: Kan antikroppssvar påvisas (= gäller invasiva parasiter)
Isolering/odling: Används inte ofta för diagnostik (undantag finns)

Q: Vad kollar man på med antigendetektion för parasiter?
A: Antigendetektion - parasitproteiner eller kolhydrater i blodet, detta funkar ej för alla parasiter

Q: Funkar molekylära analyser för alla parasiter?
A: Går ej för varje parasit

Q: Hur mer kan parasiter detekteras?
A: - Vissa parasiter är invasiva och de kan generera ett antikroppssvar och påvisas med serologi
- Vissa parasiter kan isoleras/oldas fram

Q: Var finns tarmparasiter i kroppen?
A: Tarmparasiter kan finnas i tunntarm och tjocktarm och består av olika protozoer och maskar, de har olika livscyklar

Q: Vilka tarmparasiter ses i tjocktarm?
A: - Entamoeba spp.
- Enterobius
- Neibalantidium
- Apatogena protozoer

Q: Vilka tarmparasiter ses i tunntarm?
A: - Giardia
- Cryptosporidium
- Cyklospora
- Ascaris
- hakmask
- Taenia
- Strongyloides
- Hymenilepis
- Fasciolopsis
- Mikrosporidia

Q: Hur ser livscyklarna ut för giardia och entamoeba?
A: Både giardia och e. histolytika har ganska enkla livscykler som pendlar mellan en cystform i faeces och en trofozoitform som är den aktiva formen som finns i tarmen

Q: Är giardia resp e. histolytika invasiva?
A: - Giardia är en icke-invasiv parasit
- Entamooeba kan vara insvasiv, skapa sår i tram, gå i blodkärl och invardera levern

Q: Var finns oocystor från cryptosporidium?
A: - Finns i avföring
- Kna kontaminera miljön/vatten
- Direkt infektion (ingen mognadsperiod)

Q: Hur ser cryptosporidiums livscykel ut?
A: Är helt beroende på att invardera celler i tarmen (epitel) för sin livscykel

Q: Vilka är de vanligaste maskarna som orsakar tarminfektioner (ej invasiva)?
A: - Ascaris
- Hakmaskar
- Trichuris
- Enterobius

Q: Hur kan rundmaskar sammanfattas?
A: Rundmaskar orsakar normalt tarminfektioner, normalt ej invasiva förutom korta perioder under sin livscykel, utsöndrar ägg i avföring eller så kommer hela masken ut

Q: Vilka plattmaskar kan infektera oss?
A: Vissa av dessa är ej invasiva, medan andra är och kan hittas i vävnader

Q: Hur sker provtagning för diagnostik av tarmparasiter?
A: - Faecesrör (för mikroskopi + PCR)
- Man måste ta mycket faeces i provet, därför får man ett stort rör, ej faecespinn-prov (för liten mängd)

Q: Hur utförs tarmparasitmikroskopi?
A: Tarmparasitmikroskopi utförs vanligtvis efter koncentrationsmetoden (=cystor och ägg)

Q: Hur utförs koncentrationsmetoden?
A: - Koncentrationsmetider sker genom att man blandar ca 1 gram med olika reagenser, filtrerar, centrifugerar och delas upp i olika gradienter/sediment där olika larver, ägg och cystor separeras i sediment, från sediment tar man droppar (minst 2), som man kollar på i mikroskopet
- Ibland finns parasiter i så små mängder att man måste kolla på hela sedimentet för att hitta dem

Q: Vilka andra diagnostiska metoder finns för tarmparasiter?
A: Nukelinsyradetektion (främst realtids-PCR-baserad), från några protozoer:

Hur ser anv av PCR för tarmparasiter ut?

Q: Vad baseras nya metoder för parasitdiagnostik på?
A: - Nya metoder för att hitta parasiter baseras på detektion av DNA
- Giardia, cryptosporidium och e. histolytika kan man anv dessa metoder till, funkar mindre bra med andra protozoer

Q: Var i kroppen kan mna ha parasiter?
A: Det finns ingen del av kroppen man ej kan ha parasiter i

Q: Vilket provmaterial/diagnostik kan tas för att hitta parasiten (direkt och indirekt)?
A: Direktpåvisning:
- Mikroskopi
- Antigendetektion
- DNA-detektion
- Isolering (odling)
Indirekt påvisning:
- Antikroppsdetektion: serum/plasma, csv

Q: Med vilket test görs bloddiagnostik för parasiter?
A: Blod-EDTA för mikroskopi

Q: Vad ses i tunt utstryk vs tjock droppe vid bloddiagnostik av parasiter?
A: Tunt utstryk:
- Bevarad blod-morfologi
- Alla blodceller + ev. parasiter (för art och parasitemibedömning)
Tjock droppe:
- Inga erytrocyter kvar, endast leukocyter och ev. parasiter
- Översiktsbedömning, högre volym -> ger en större känslighet än TU

Q: När ska blod-mikroskopi göras vid malaria?
A: - Ska alltid göras som en akut analys pga risk för svåra komplikationer vid försenad diagnostik
- Provet ska komma till labbet inom en timme

Q: Vilken parasit görs bloddiagnostik främst för?
A: Malaria

Q: Vilka snabba malariatester finns?
A: - Antigendetektion i blod (immunokromatograft: Pf bra känslighet, andra arter sådär)
- DNA-detektion med LAMP-metod (känsling och specifik, ingen artbestämning)
OBS! Mikroskopi ska alltid utföras för diagnosen och för uppföljning av behandlingen

Q: Vilka verifieringsmetoder finns för malaria?
A: - DNA-detektion med realtids-PCR i blod
- Sällan: Antikroppar i serum (endast retrospektiv diagnos, blod-screening i vissa fall)

Q: Hur ska man verifera malaria?
A: Man ska alltid verifiera malaria med mikroskopi

Q: Vilka andra parasiter kan ge blodinfektioner?
A: - Protozoer: trypanosoma, babesia
- Helminter: olika filaria-arter i blod- och lymfosystem

Q: Hur sker diagnostik för Protozoer: trypanosoma, babesia?
A: - Blodmikroskopi
- Ev. PCR-analys

Q: Hur sker diagnostik för filarier?
A: - Blodmikroskopi
- Ev. antigentest
- PCR-analys
- Kräver ofta större blodvolymer än för malaria

Q: Vad är svårt med att hitta parasiter i blod?
A: - I vissa fall kan man behöva koncentrerar provet för parasiter finns i mycket liten mängd i blodet - protozoer
- Lite svårare att hitta helminter för vissa ciruklerar ej i blodet hela tiden, måste man tänka på när man tar blod och kanske ta mer blod också

Q: Vilka fördelar har mikroskopi vid parasitdiagnostik?
A: - Brett detektionsspektrum
- Snabbt
- Mycket specifikt
- Behandlingsuppföljning

Q: Vilka nackdelar har mikroskopi vid parasitdiagnostik?
A: - Relativt okänsling (falskt negativa resultat)
- Kräver erfaren personal
- Kräver upprepade prov för högre utbyte

Q: Vilka nackdelar har antigentester vid parasitdiagnostik?
A: - Begränsat detektionsspektrum
- Falskt positiva/negativa resultat
- Behandlingsuppföljning?
- Begränsad tillgång

Q: Vilka fördelar har antigentester vid parasitdiagnostik?
A: - Snabba
- Enkla att utföra
- Relativt specifika
- Känsliga (> eller = mikroskopi)

Vilka fördelar har antikroppsdetektion i serumprov vid parasitdiagnostik?

Vilka nackdelar har antikroppsdetektion i serumprov vid parasitdiagnostik?

Q: Vad anv antikroppsdetektion i serum främst för?
A: Vid invasiva parasiter när parasiten ej kan påvisas på ett annat sätt

Vilka fördelar har nukelinsyradetektionstester (PCR, Lamp) vid parasitdiagnostik?

Q: Vilka nackdelar har nukelinsyradetektionstester (PCR, Lamp) vid parasitdiagnostik?
A: - Ej snabba (< mikro eller Ag)
- Begränsad tillgång
- Kräver erfaren personal och specifik infrastruktur

Q: Vad är Lamp?
A: - Lamp har börjat komma som en ny typ av snabbare detektionstest
- Ej lätttillgängliga på alla laboratorier

Hur kan diagnostik för parasitinfektioner sammanfattas?

Q: Vad måste man tänka på vid diagnostik av parasitinfektioner?
A: - Diagnostik av parasitinfektioner utförs på samma sätt som andra mikrorogansimer, men för dessa måste man tänka på epidemiologin för att se om det är rimligt att misstänka en viss diagnos hos pat, man ska också tänka på inkubationstid (brukar vara längre än för andra mikroorganismer)
- Det är lättare att börja med mikroskopi om det finns en sannolikhet att parasiten finns i blodet