Title: T4 / MDBI / Moment 1 / Klinisk Patologi/Cytologi / Skelettsjukdomar - Maligniteter

Q: Hur kan man dela in skelettet?
A: Anatomisk - Appendikulärt/axialt
Funktionell - Rörben- långa/platta ben
Det som skiljer dessa är hur de växer under utvecklingen och mängd benmärg

Q: Vilken roll har mineraliseringen haft evolutionärt?
A: Evolutionärt har mineraliseringen haft en viktig roll, kalciumnivåer har viktigt för att kunna ha en normal muskelfysiologi och det har sedan utvecklats som stödvävnad

Q: Hur är skelettet dynamiskt?
A: Skelettet är ett dynamiskt organ, omsätter 10% av det per år
- Balans mellan osteroblaster och osteoklaster
- Det är en pågående dynamik med olika signalsubstanser hur det ska byggas och brytas ner
- Vi har normalt en omsättning av mineraliseringen så vi behöver hela tiden bryta ner och bygga upp för att ha ett starkt skelett

Q: Vad är vävt ben och hur ser det ut?
A: Vävt ben är omoget ben
- Kan bygga snabbt med detta, ex vid fraktur och tumörceller som bildar ben
- Ej samma organisation i proteinstrukturen och blir tungt till storleken, ganska hållfast men ej lika mycket som lamellära

Q: Vad är lamellärt ben?
A: Moget ben

Q: Vad är haverska kanaler?
A: Haverska kanaler md osteocyter som kommunicerar med kanaler där det löper kärl för att kunna tillgodose metabolismen till dessa celler

Q: Vad sker vid omsättning av benet?
A: - Osteoklasten bryter ner benvävnad och osteoblaster bygger upp benvävnad - vi får en omsättning av benet

Q: Vad består normalt rörben av?
A: Normalt rörben består av olika benvävnader
- Båda typer är lamellära
- Kompakt är ytterst, 20% av vikten
- Svampigt ben centralt för att fyllas med benmärg
- Allt detta har också en blodförsörjning, stor genomströmning i ben, man kan ge intraosseös vätska i ben vid trauma, mycket mer effektivt

Q: Vad mer kallas kompakt ben?
A: Cortex

Normalt bryter ej spädbarn ben. Spec inte stora ben, man misstänker misshandle, man lägger in pat och gör en inneliggande utredning

Slutar med att man tar vårdnaden från föräldrarna, men det visar sig att barnet lider av osteogenesis imperfecta

Q: Vad gör benet starkt?
A: 2 komponenter i ben, mineraliseringen och kollagen (protein)

Q: Vad är osteogenesis imperfecta?
A: - Brittle bone disease
- Autosomalt (dominant) sjukdom, 8 typer: 90% har mutation i COL1A1 eller COL1A2
- Man kan ärva gener för kollagen typ 1 och beroende på vilken gen som är muterad kan man få olika typer av denna sjukdom

Q: vad ses vid osteogenesis imperfecta?
A: Finns även kollagen i ögonvita och hörselben så pat kan få
- Blågrå sclera
- Hörselben påverkas
Benet blir mjukare så man får
- Deformiteter och frakturer
- Dentinogenesis imperfecta
Man kan också få fel på tänder

Q: Vilka typer av frakturer finns?
A: - Traumatiska (orsakas av trauma) - vanligaste
- Patologiska frakturer

Q: Vad orsakas patologiska frakturer av?
A: - Metabola sjukdomar eller malignitet
- Inadekvat trauma

Q: Hur kan man lättast upptäcka en fraktur på röntgen?
A: Lättaste sättet att se en fraktur är att följa kanten på benet, lättast att upptäcka var frakturen sitter i benet

Vad sker i den första fasen av frakturläkning - inflammatorisk fas (0-7 dagar)?

Q: Vad är den normalfysiologiska effekten vid frakturer?
A: Normalfysiologiska effekten när vi ska sluta blöda - organiserat hematom, vi får fibrinutfällning och ansamling av inflammatoriska celler

Vad sker i del 2 av frakturläkning - callus (reparativ fas, 7 dagar - månad(er))?

Q: Vad sker vid bildning av callus?
A: - Man attraherar stamceller, kondrobalster och osteoblaster som börja bygga det omogna benet, kallas för fibrocartilaginärt callus
- När vi bildat detta har vi det omogna vävna benet som i måste göras om till lamellärt ben
- Syftet är att först stabilisera benet och sedan tar det månader för det att läka

Vad sker vid 3 delen av frakturläkning - remodellering (månad(er)- år)?

Q: Vilka komplikationer kan fås vid frakturer?
A: - Infektioner (osteomyelit)
- Non-joining: Atrofisk eller hypertrofisk
- Mal-joining: Felaktig vinkel
- Delayed joining: Långsam läkning

Q: Hur ökar risken för osteomyelit vid frakturer?
A: Om frakturen är oppen ökar det risken för en osteomyelit som kan bli en allvarlig infektion

Q: Hur fås pseudoartros vid frakturer?
A: Man kan få pseudoartros, falska leder för att benet ej förstår att det ska slutas komplett, non-joining eller mal-joining

Q: Vad kan långsam läkning av en fraktur bero på?
A: Detta kan bero på felaktig belastning eller att man har en underliggande sjukdom som påverkar läkningsprocessen

Q: Hur ser prevalensen av olika frakturer ut hos olika åldersgrupper?
A: - Vanligt med handled hos yngre
- Efter 50 ses en tydlig frakturrisk för kvinnor, pga menopaus som påverkar mineraliseringen av benet som försvagas

Q: Vad sker vid osteoporos?
A: - Reduktion av total mängd benväv
- Normal kvor mineraler/bindväv

Q: Vad beror osteoporos på?
A: - Ökad benresorption (typ I)
- Minskad benbildning (tyo II - senil OP)

Q: Vilka riskfaktorer finns för primär osteoporos?
A: Man får primär för att man blir gammal

Vad beror sekundär osteoporos på?

Q: Vad kan osteoporos leda till?
A: Frakturer:
- Kotor - Ryggkotor blir urlakade och komprimeras
- Lårbenshals (femur) - Lårbenshals och femurfrakturer är vanliga hos äldre
- Distala radius
Smärta

Q: Vad beror hypovitaminos D på?
A: - Dietär/solljus
- Metabol (njure/lever)

Q: Vilka effekter har hypovitaminos D?
A: - Inadekvat mineralisering
- Osteomalaci - mjuka ben
- Sekundär HPT

Q: Vilka symtom ses vid hypovitaminos D?
A: - Trötthet
- Osteomalaci
- Osteoporos
- (depression)

Q: Vad kan hypovitaminos leda till i form av sjukdom?
A: - Rakit/engelska sjukan
- Vit D brist under tillväxtfas -> felställningar (hjulbenhet), frakturer, muskelspasmer, nedsatt intellekt
- Idag i afrika, mellanöstern och asien

Q: Vad är ett ex på hur man kan få hypovitaminos D?
A: Man kan födas med mutation i vit D rec som ger detta

Q: Vad är artros?
A: - Osteoartros/osteoartrit
- Degenerativ ledsjukdom i belastade leder
- Vanlig sjukdom, en stor andel av befolkningen får detta

Q: Hur ser artrosprogressionen ut?
A: - Långsamt progressiv, ger smärta och stelhet
- Degeneration av ledbrosk och ben med förlust av matrixproteiner

Q: Vad är artrit?
A: Artrit är inflammatoriska ledsjudkomar på sve, ej samma betydelse som på eng

Q: Vad är ledbroskets funktion och hur är det uppbyggt?
A: - Dämpande och smörjande led som är uppbyggd av proteoglykaner och brosk
- Proteoglykanerna är osmotiskt aktiva och attraherar vätska

Q: Vad händer i ledbrosket vid ökad belastning?
A: Vi får ett slitage som leder till degeneration och inflammatorisk aktivitet som hjärlper till att bryta ner ledbrosket

Vilka riskfaktorer finns till artros?

Q: Hur fås ligamentskador?
A: Ligamentskador, att man går snett, att man har instabilitet i en närliggande led som kan påverka förslitning i en annan

Q: Vad ses i denna led vid artros?
A: Springan mellan brosket och benet är jämn normalt, men försvinner vid artros och delar av ledbrosket har förslitits bort och man kommer in till benet

Q: Vad är bästa sättet att diagnosticera artros?
A: - Vanligaste sättet att diagnosticera artros är röntgen man ska minnas att fråga efter artros för det är olika sätt man röntgar efter, översiktsröntgen vid fraktur, man vill belasta leden vid röntgen av artros
- Hö - artros i led och man ser en osteofyt (ben proliferation) ledspringan är utplånad

Q: Vad kan ses?
A: - Man kan se en förhöjd sänka som tecken på inflammation, anemi kan man också ha vid långt gången inflmmation
- Rheumatoidfaktor är en blodmarkör för denna sjukdom, varken jättespecifik eller jättekänslig
- Anti-CCP är en bra markör

Q: Vad är reumatoid artrit?
A: - En samling av autoimmuna sjukdomar
- Kronisk polyartrit (engagerar många leder) med symmetrisk ledengagemang
- 0,7 % av vuxna svenskar
- Tidig diagnos och behandling är viktig för att rädda ledbrosk

Q: Vad sker vid reumatoid artrit?
A: Sjukdomen förstör ledbrosket pga pågående inflammation i leden och man vill upptäcka tidigt och behandla aktivt

När insjuknar man vanligen i reumatoid artrit?

Q: Hur kan man klassa reumatoid artrit?
A: - Man anv antikroppar för att klassa denna som seropositiv/seronegativ RA
- Pato - en samling av den kliniska bilden, vad man hittar i blodprover och på röntgen
- En del av den autoimmuna familjen så man kan också ha andra fynd
- Reumatiska nouli är utfällningar som knoppar i vävnaden

Vilka extraartikulära fynd kan ses vid RA?

Hur ser patogenesen vid RA ut?

Q: Vilka differentialdiagnoser finns vid reumatisk artrit?
A: Är inte direkta differentialdiagnoser till reumatisk artrit utan bara andra artirter

Q: Vad är septisk artrit?
A: Septisk artrit - om bakterier kommer in kan de snabbt förstöra en led, hög feber och pat högt allmänpåverkade

Q: Hur är psoriasis lik RA?
A: Psoriasis - pat har psoriasis, är mer assymetrisk och drabbar en led på ena kropps halvan oftast händer vid fingar och det brukar finnas hereditet

Q: Vad är reaktiv artrit?
A: Reaktiv artrit - efter virusinfektion, ofarliga, går över, går in i virusassocierad artrit

Q: Vad är SLE?
A: SLE är en heterogen autoimmun sjukdom där man kan ha mild polyartirt som del av sjukdomen

Q: Vad är gikt?
A: - Inflammatorisk artrit pga utfällningar av uratkristaller
- Orsakas av förhöjda nivåer av urinsyra i blodet
- Pat har ofta en rubbning i purinmetabolismen, antingen att man utsöndrar mindre, men det är troligen omsättningen det är fel på

Q: Hur behandlas gikt?
A: Smärtlindirng och LM, man kan minska intag av puriner

Q: Vilken är den vanligaste typen av tumör i skelettet?
A: Metastaser, från prostata, bröst och njurcancer som brukar metastasera till skelettet, men finns många andra också

Q: Vilken typ av tumör är tumörer i ben?
A: Mesenkymala tumörer - tumörerna har ursprung i mjukdelar (ex. bindväv, nervskidor, muskler, fett eller kärl) eller stödjevävnad (ex. ligament eller benväv)

Q: Hur vanliga är allvarliga resp icke-allvarliga mesenkymala tumörer?
A: Maligna - sarkom, vanligare hos barn 10-15% av alla maligna sjukdomar

Q: Vad kan likna sarkom?
A: Vanlig cancer med epiteliala tumörer kan börja växa och likna sarkom, kan få stora konsekvenser för pat om man ej har koll på detta

Vilka benigna skelettumörer finns?

Q: Vad är exostos?
A: Exostos - utskott från tumör

Q: Vad är fibrös dysplasi?
A: Fibrös dysplasi - vanlig lesion i skelettet som försvinner av sig självt

Vilka maligna skelettumörer finns?

Vilken är den vanligaste maligna tumören i skelettet?

Q: Vad kännetecknar sarkom (mjukdel och ben, metastaser)?
A: - Pat klagar på knöl vid bensarkom
- Metastaser är svåra att behandla

Q: Vad är osteochondrom?
A: - Kallas också kartilaginär exostos/osteocarilaginär exostos
- Vanlig bland bentumörer
- 11-20 års ålder vanligast för insjuknande, vanligare hos män än kvinnor, förekommer överallt på kroppen

Q: Hur ser osteokondrom ut, vad kan man ha mutationer i?
A: - Tunn bindvävskappa som mognar ut till ben
- Mutationer i EXT 1/2 gener

Q: Hur kan jättecellstumörer beskrivas?
A: - 5-10% av alla bentumörer
- Ofta vuxna
- Lokalt aggressiv, destruerar skelettet
- Dessa måste man skrapa ut
- Vanligast mellan 20-40 års ålder

Vad består jättecellstumörer av och vad orsakas de av?

Q: Hur går det till när jättecellstumörer utvecklas?
A: - Består av 2 olika celltyper
- Jättecellerna attraheras av tumörcellerna för att tumörcellerna börjar utsöndra RANKL, de stora cellerna bryter ner benet
- Kan behandlas med att ge en RANKL-hämmare

Q: Vad är osteosarkom?
A: - Benbildande tumör
- Patienter oftast 15-30 år

Q: Hur diagnosticeras och behandlas osteosarkom?
A: - Subtypas baserat på lokalisation och cellbild
- Genetisk chromotripsis
- Behandlas med kraftig cellgiftsbehandling och kirurgi (amputation)

Q: Vad är genetisk chromotripsis?
A: Finns spec genetisk orsaka till de högmaligna osteosarkomen, chromotrypsis, kromosomerna har fått 100-tals brottpunkter i sig och konfigureras i nya kromosomer

Q: Hur ses osteosarkom på röntgen?
A: Benet är vitare och det är mineraliseringen i tumören som syns

Q: Vad är kondrosarkom?
A: - Maligna broskbildande tumörer
- Flera subtyper, konventionellt chondrosarkom vanligats

Q: Vem får kondrosarkom?
A: - Drabbar pat < 40 år
- Bär punktmutationer i socitrate dehydrogenase (IDH 1/2) eller COL2A1

Q: Hur behandlas kondrosarkom?
A: - Orsakas av punktmutationer, men allvarliga fall har punktmutation på kromosomer

Q: Hur ser kondrosarkom ut på röntgen?
A: - Speciell mineralisering på röntgen
- Förekommande att dessa tumörer har mutationer intermediärmetabolismen

Q: Vilken typ av tumör är kondrosarkom (allvarlighetsgrad)?
A: Man kan ha en låggradig eller väldifferentierad snäll tumör eller en höggradig tumör som är aggressiv

Q: Hos vem ses Ewing sarkom?
A: - Barn och unga vuxna < 30 år
- Endast kaukasier, vanligare hos pojkar

Q: Vad ses vid Ewing sarkom?
A: - Smärta, svullnad, värmeökning -> påminner om osteomyelit
- Ofta stor mjukdelskomponent

Q: Hur farligt är Ewing sarkom?
A: - Alltid en fusionsgen (translokation)
- Högaggressiv - Tumören destruerar ofta skelettet och växer ut i mjukdelar

Q: Hur ser genen som ger upphov till Ewing sarkom ut?
A: Har en fusionsgen - vi har brottpunkter i genomet - det är en gen på kromosom 22, Ewing genen, den bryts av och passas ihop med en annan gen - detta brukar vara den enda genetiska förändringen man hittar i tumören
- Man ser monofmorfa elaka mörka celler utan stor storleksvariation