Title: T4 / MDBI / Moment 1 / Radiologi / DT-hjärta

Q: Hur går en DT till?
A: - Röntgenrör skickar ut fotoner som tas upp av detektor
- Gantryt roterar runt patienten för att samla in data för att kunna rekonstruera 3D-bilder

Q: Vad behövs för DT av hjärta?
A: DT har låg kontrastupplösning och för att avbilda kärl och hjärtrum krävs iv kontrast för att skilja blod från kärlvägg/hjärtmuskel/icke-förkalkade plack/vattem

Q: Vad kollar man vanligtvis med DT på hjärta?
A: Man vill vanligtvis kollar man på vänstersidan och kranskärlen av hjärtat och då timear man in kontrast på hjärtat, om man vill se på höger får man lägga till lite mer kontrast på slutet

Q: Vilka förutsättningar finns för en bra undersökning med DT av hjärtat?
A: - DT har en låg temporalupplösning (tids) ca 80 ms, men bra spatialupplösning (rums) på ca 0,5 mm
- Därmed måste bilder tas även när hjärtat står still för att kunna undvika rörelseartefakter

Q: När bör hjärt-DT bilder tas?
A: Vanligen önskas bilder i mid-diastole, alternativt sen-systole

Q: Varför har DT låg temporalupplösning för hjärtat?
A: Låg tempo - för att den måste rotera minst 1 halvt varv för att samla in data i ett snitt, de flesta delar av kroppen rör sig ej när man ligger stilla men hjärtat gör det och det gör det svårt att göra DT av hjärta, men nu kan vi ta bilder snabbare, vilket motverkar detta

Q: Vad måste man veta när man tar DT bilder av hjärtat?
A: Man kör DT hjärta med EKG för att veta när under hjärtcykeln man ska ta sina bilder

Q: Varför ska man ta hjärt-DT bilder när man tar dem?
A: - Under systole drar hjärtat ihop sig, under diastole relaxerar det och i mid-diastole står kammaren still, medan i slut-diastole kontraherar förmak i hjärtat
- När HF går upp förkortas diastole, systole är relativt stabil
- Om en pat har en hög HF tar man ej foton i diastole utan i sen-systole istället

Q: Vad ges till pat innan DT-hjärt-undersökningen?
A: - Pat kommer 1h innan undersökningen
- Betablockad (seloken) p.o.

Vad ges till pat under DT-hjärt-undersökningen?

Q: Varför ges nitroglycerin sublingualt vid hjärt-DT?
A: Nitro dilaterar kranskärlen ca 15-20% så vi bättre kan se hur det ser ut i kranskärlen

Q: Vilka typer av scanningsprotokoll finns för DT hjärta?
A: - Sekventiell - step and shoot
- Spiral - helical

Q: Vad sker vid sekventiell hjärt-DT?
A: - Bilder tas stegvis under flera diastole, som sedan puslas ihop
- Vid jämn HF - sekventiell funkar bra om pat har en regelbunden rytm

Q: Vad sker vid spiral/helical hjärt-DT?
A: - Långsam kontinuerlig scanning med stort överlapp under flera hjärtcykler, bildmaterial plockas ut i efterhand och pusslas ihop
- Görs vid oregelbunden HF
- Hög stråldos, upp emot 8-10 mS

Varför gör man DT-hjärta?

Q: Vad är DT ett bra alternativ för?
A: DT är ett bra alternativ för att se om det finns förträningar i kranskärlen eller ej

Vilka patienter är lämliga flr DT-kranskärl enl. ESC?

Q: Varför rekommenderas hjärt-DT ej till folk med förkalkade kärl?
A: Kalk på DT ser större ut än det egentligen är, därför rekommenderas det ej om de har kalk i kärlen

Q: Vilka pat är olämpliga DT-kranskärl pat enl- ESC?
A: DT-kranskärl rekommenderas ej vid:
- Uttalad kranskärlsförkalkning
- Uttalad övervikt
- Oregelbunden hjärtrytm
- Oförmåga att hålla andan i samband med undersökningen (rek. klass 3C)

Vilka fler rekommenderas hjärt-DT utöver pat med misstänkt KKS?

Q: Vilka andra tillstånd kan inspekteras med hjärt-DT utöver pat med misstänkt KKS?
A: - Endokardit (abscess)
- Hjärtmorfologi och funktion
- Tumör

Q: Vad gäller 90% av remisser avseende hjärt-DT?
A: 90% av remisser på DT är pga misstänkt kranskärlssjukdom

Q: Hur löper LAD?
A: - Försörjer främre delen av kammaren och septum
- Skickar diagonaler (kammaren) och septaler (försörjer septum)

Q: Hur löper CX (cirkumflexan) och vad försörjer den?
A: - CX löper mellan vä förmak och vä kammare
- Avger marginaler
- Försörjer den laterala delen av vä kammare

Q: Hur löper RCA?
A: - Löper mellan hö förmak och vä kammare och skickar ut högerkammargrenar, PDA och PLA
- Försörjer hö kammare och inferiora och infraseptala delen av vä kammare

Q: När påverkar stenoser i kranskärl ej pat?
A: Stenoser under 50% av lumendiametern ger sällan påverkan av blodflödet och pat märker ej av det (för det är ej angina), dock är det en riskfaktor då de kan bygga på sig och rupturera

Q: Hur är måttliga stenoser ett problem?
A: - Måttliga stenoser (50-69%) är ett problem, vi vet ej om de ger upphov till ischemi och om pat märker av det när de går (angina)
- 1/3 av steonserna i denna kategori har en påverkan på blodflödet medan 2/3 ej gör det, men det är svårt att avgöra med DT karnskärl vilka pat som får eller eh får påverkan

Q: Hur stor andel av måttliga stenoser märks av hos pat?
A: 1/3 av stenoserna i denna kategori har en påverkan på blodflödet medan 2/3 ej gör det, men det är svårt att avgöra med DT kranskärl vilka pat som får eller ej får påverkan

Q: Hur påverkas pat av uttalad stenos?
A: Uttalad ger i princip alltid påverkan på blodflödet

Q: Hur träffsäker är DT-kranskärl?
A: - Sensitivity - 93%
- Specificity 53%
- Vi överdiagnosticerar många pat med stenos som ger påverkan på blodflödet -> vi hittar de sjuka, men har svårt att skilja på om det ger påverkan eller ej på blodflödet med DT

Q: Vad kan man göra för att diagnosticera kalk i kärl?
A: Kalk är ett problem, men kan också vara till nytta då man gör CAC av kranskärl och kan avgöra om det är en risk för pat

Q: Vilka styrkor har kranskärls-DT?
A: Mycket bra på att påvisa och utesluta kranskärlssjukdom
- Kalk och ateromatos, stenoser!
- Instabila plack

Vilka svagheter har kranskärls-DT?

Q: Spelar det någon roll om stenoserna är hemodynamiskt signifikanta vid kronisk kranskärlssjukdom?
A: - Medicinsk behandling även vid kalk och ateromatos
- Vad ska åtgärdas intensivt? -> ESC giudelines

Vad säger många studier om KK-DT?

Q: Vad kräver hjärt-DT?
A: - Behöver strålning, EKG-gating och kontrast
- Kräver därför planering och en tydlig frågeställning

Q: Vad anv hjärt-DT främst till undersökning av?
A: - Främst undersökning för bedömning av kranskärl
- Pat med låg-intermediär risk för kranskärlssjukdom
- Bra på att utesluta sjukdom, ger riskvärdering på individnivå

Q: vad mer kan hjärt-DT i vissa fall anv till?
A: - Ibland för anatomiska bedömningar av annat än kranskärlen
- Mycket sällan för funktionsbedömningar