Title: Medicin / MDBI moment 1 / Klinisk radiologi

Q: Vad avgör på en slätröntgen hur ljust det blir? Dvs ser svart eller vitt ut på bilden.
[...]
[...]
A: Beror på vilka atomer längs röntgenstrålens väg; Beror på mängden atomer längs röntgenstrålens väg
Extra: Kontrasten avgörs av hur mycket strålningen dämpas i olika vävnader.

Q: Vilka ämnen ser mörka ut på en slätröntgen?
[...]
[...]
[...]
A: Väte; Syre; Kväve

Q: Vilket kroppseget ämne ser ljust ut på en slätröntgen?
[...]
A: Kalcium

Q: Varför är luft mörkare än muskler och mjukdelar på lungröntgen?
[...]
A: Densiteten i lungorna är låg. Detta gör att det blir mörkare

Q: Vad innebär fönstersättning?
[...]
A: En bild innehåller 4096 nyanser i gråskalan som ej går att se med mänskliga ögat. Därför kan man välja ut delar av spektrumet och kolla på endast det.

Q: Vad inenbär genomlysning?
[...]
A: Kontinuerlig filmning med röntgenstrålning

Q: Vad innebär raster? Vad finns för fördelar och nackdelar?
[...]
[...]
[...]
A: Förhindrar scattered fotoner att ge störningar i bilden; ger en skarpare bild; Kräver mer strålning, används oftast inte för barn av den anledningen

Q: Vad står i strålskyddslagen om strålningen som patienten utsätts för vid joniserande radiologisk undersökning?
[...]
[...]
A: Nyttan ska vara mycket större än skadan som strålningen orsakar; Varje bestrålning ska använda så låg dos som möjligt utan att äventyra den diagnostiska informationen

Q: Vad är vanliga användningsområden för slätröntgen?
[...]
[...]
[...]
A: Mammografi; Lungröntgen; Skelettröngen

Q: Vad är vanliga användningsområden för genomlysning?
[...]
[...]
[...]
A: Sväljning; Angio; Nefrostomi-inläggning

Q: Vad är hounsfieldskalan?
[...]
A: Skala för att bestämma radiodensitet. De olika värdena representerar olika vävnader. Positiva värden har högre densitet

Q: Till vilken grupp av patienter ska man försöka minimera användningen av kontrast?
[...]
A: Patienter med kronisk njursjukdom, då konstrasten utsöndras via njurarna och kan vara belastande

Hur kan man få bättre upplösning på bilden vid DT?
Tunnare snitt
Använda rätt filter
Zooma in
Högre stråldos
Använda lämplig bildfönsterinställningar (fönstersättning)

Q: Vad kan ge störningar i bilden vid DT?
[...]
A: Olika typer av metaller, t.ex. örhängen eller implantat

Q: Hur kan man med ultraljud bestämma förekomst klaffstenos?
[...]
A: Genom att doppler mäter hastighet. (ökad hastighet -> stenos föreligger. Normal är ca 1-1.5 m/s. Mha hastighet kan även tryckskillnader beräknas.)

Q: Vad betyder färgerna i en färgdopplerbild?
[...]
[...]
[...]
A: Grön = turbulent; Blått = rörelse bort från sändare; Rött = rörelse mot sändaren

Q: Hur kan trycket i arteria pulmonalis beräknas med EKO?
[...]
A: Vid tricuspidalisinsufficiens kan flödeshastigheten över klaffen mätas i systole då pulmonalisklaffen är öppen. PA trycket = tryckgradiente över tricuspdialisinsufficiensen + höger förmakstryck

Vad har transesofageal ekokardiografi (TTE) för användningsområden?
Endokardit
Kardiell embolikälla
Aorta/mitralisinsufficiens
Akut elkonvertering av förmaksflimmer för att utesluta tromb i förmaket
Extra: Klaffar ses mycket bra med TTE. Därför är TTE gold standard vid endokardit

Q: När har vi nytta av ekokardiografi av hjärtat?
[...]
[...]
[...]
A: Sjukdomar i myokardiet (hjärtsvikt, ischemisk hjärtsjukdom, kardiomyopatier); Sjukdomar i klaffarna (stenoser, insufficienser, endokardit); Medfödda hjärtfel

Q: Ungeför hur stor stråldos blir vi utsatta för från den naturliga bakgrundsstrålningen?
[...]
A: 1-3 mSv

Q: Vad är strålning?
[...]
A: Strålning är energi i rörelse, antingen i form av elektromagnetisk strålning eller partiklar

Q: Hur kan joniserande strålning påverka atomer?
[...]
A: Har energi nog för att slå ut elektroner ur atomer → kan bilda t.ex. fria radikaler

Q: Fotoner kan interagera med materia på två olika sätt, beskriv dessa:
[...]
[...]
A: Fotoelektrisk effekt, dvs absorption. Leder till jonisering och fotonen upphör att existera; Compton-spridning, Leder till jonisering och fotonen sprids vidare med lägre energi

Q: Hur skiljer sig Gy med Sv?
[...]
[...]
A: Gy: energi som absorberas i en volym dividerat på volymens massa; Sv: Tar hänsyn till flera faktorer som stråltyp och vävnades strålkänslighet, används vid riskuppskattningar

Q: Vilken typ av undersökning har högst stråldoser?
[...]
A: CT-buk

Q: Vilka två typer av strålskador kan man få?
[...]
[...]
A: Akuta skador; Senas skador

Q: Beskriv den akutan skadan som kan uppstå vid strålskador:
[...]
A: Orsakas pga celldöd vid ett visst tröskelvärde av stråldosen → Rodnad, hårförlust, nekros

Q: Beskriv den sena skadan som kan uppstå vid strålskador:
[...]
A: Mutation i en cell (linjär risk) → ökad risk för cancer

Q: Ungeför hur många får cancer efter en CT-buk, orsakad av strålningen från CT?
[...]
A: Ca 1/1000. OBS, uppstår flera år efter

Q: Hur är tid och avstånd relaterad till stråldos?
[...]
[...]
A: Avståndet är proportionellt i kvadrat. Dubbla avstånd -> 1/4 dos.; Tiden är linjär halvera tiden. Halverat av stånd → halverad dos.

Q: Vilka patientgrupper vill man undvika strålning?
[...]
[...]
A: Gravida; Barn

Q: Vilka metoder kan röntgenpersonal anvädna för att minska stråldosen till personalen?
[...]
[...]
[...]
A: Minska tid; Öka avstånd; Skärmning

Q: Ungefär hur mycket strålning ger en konventionell lungröntgen?
[...]
A: 0,1 mSv

Q: Ungefär hur mycket stråldos ger en DT av huvudet?
[...]
A: 2 mSv

Q: Ungefär hur stor stråldos ger DT-buk?
[...]
A: 6-10 mSv

Q: Vad studerar man inom nuklearmedicin?
[...]
A: Studerar fysiologiska och patofysiologiska processer, t.ex. metabolism, blodflöde, enzymaktivitet mm

Q: Hur skiljer sig nuklearmedicin mot radiologi?
[...]
[...]
A: Radiologiska metoder använder sig av yttre signaler för att avbilda strukturer i kroppen; Nuklearmedicinska metoder anvädner sig av interna strålningskällor för att avbilda funktioner i kroppen

Q: Vad är det som gör att patienten kan stråla vid nuklearmedicin?
[...]
A: Injektion av radiofarmaka, små substansmängder radioaktiva märkta med en radionuklid

Q: Vilka tre typer av undersökningar ingår i nuklearmedicin?
[...]
[...]
[...]
A: Skintigrafi; SPECT; Hybrid imaging (t.ex. PET/CT)

Q: Vad är 3 vanliga användnignsområden av skintigrafi?
[...]
[...]
[...]
A: Skelett; Lungor; Njurar

Q: Vad är vanligaste frågeställningen till skelettskintigrafi?
[...]
A: Metastasutredning

Q: Vad innebär SPECT?
[...]
A: Upprepad planar bildtagning vid olika vinklar → 3d volym

Q: Hur fungerar PET?
[...]
A: Injektion av positronstrålande spårämne → upptag i vävnader med hög metabolism → sönderfall av positron och stårlning avges (exakt 180 grader) → registrering av gamma-detektorer och jämförelse av tid

Q: Ge exempel på användningsområden med PET/DT:
[...]
[...]
[...]
A: Onkologisk diagnostik; Terapirespons; Demensdiagnostik

Q: Vad är vanligaste typen av radiofarmaka som används vid PET/DT?
[...]
A: 18F-FDG (sockeranalog)

Q: Vad är indikationen för BÖS?
[...]
[...]
[...]
A: Immobil patient; Barn; Obstipation

Q: Vad är fördelen med BÖS?
[...]
[...]
A: Enkel och låg stråldos; Kan göras på avdelning

Q: Vad är nackdelen med BÖS?
[...]
A: Mycket begränsad med information

Q: Vilka organ i buken är lämpliga att använda ultraljud för?
[...]
[...]
[...]
A: Galla; Njura; Appendicit (smala unga personer)

Q: Vad är fördelar med ultraljud?
[...]
[...]
[...]
A: Ingen strålning; Billig; Tillgänglig

Q: Vad är nackdelen med ultraljud?
[...]
[...]
A: Användarberoende; Artifakter

Q: Vad har datortomografi för fördelar?
[...]
[...]
[...]
A: Både akut/icke-akut; Bred och säker diagnostik; Snabb och tillgänglig

Q: Vad har datortomografi för nackdelar?
[...]
[...]
A: Strålning; i.v. kontrast (njurar, allergi)

Q: Vilket tillstånd i buken är svårt att se med DT?
[...]
A: Gallstenar

Q: Vad är syftet med nefrostomi?
[...]
A: Dränkateter som leder ut urin från njurbäckenet

Q: Vad innebär seldingerteknik?
[...]
A: Ett minimalinvasivt sätt att etablera en kanal till valfritt hålrum i kroppen

Q: Vad står MRI och MRT för?
[...]
[...]
A: Magnetic resonance imaging; Magnetresonanstomografi

Q: Hur fungerar MRT?
[...]
[...]
[...]
A: Vid närvaro av ett magnetfält börjar protoner i koppen att rotera kring magnetfältets riktning.; Radiovågor exciterar dessa vätekärnor så att vektorn M vrids bort från det yttre magnetfältets riktning.; När dessa återgår till till stabilitet fås energi

Q: Vad ser ljust ut i T1 respektive T2?
[...]
[...]
A: T1 -> fett; T2 -> vatten

Q: Vilken typ av kontrast används vid MRI?
[...]
A: Gadolinium

Q: Vad är fördelar med MR?
[...]
[...]
[...]
A: Ej strålning; Hög upplösning; Mycket information om vävnader

Vad är nackdelar med MR?
Begränsad tillgänlighet
Hög konstnad
Dålig avbildning av calciumrika strukturer
Tidskrävande

Vad är kontraindikationer för MR?
Olika typer av metallföremål
Smik och tatueringar -> brännskador 
Klaustrofobi
Gravid

Q: Vad finns det för risker med MR? (ej relaterade till konstrastmedel)
[...]
A: Magnetfältet kan attrahera oöndskade föremål

Q: Hur fungerar gadolinium?
[...]
A: Inkapslat i en bärarmolekyl pga giftighet och påverkar väteatomer i sin omgivning och förändrar därmed signalintensiteten i vävnaden.

Q: Vad kan vara farligt med gadolinium?
[...]
[...]
A: Nedsatt njurfunktion -> fritt gadolinium -> nefrogen systemisk fibros; Nedsatt njurfunktion -> fördröjd utsöndring -> inlagring i vävnader. Okänt om detta är skadligt.

Vad är vanliga kliniska användnignsområden av MR?
Nervsystemet
Leder
Buk
Hjärta
Kärl

Q: Pneumoni: vilken radiologisk undersökning?
[...]
A: Lungröntgen

Q: Kolecystit: vilken radiologisk undersökning?
[...]
A: Ultraljud

Q: Lungemboli: vilken radiologisk undersökning?
[...]
A: DT med iv kontrast

Q: Utesluta DVT: vilken radiologisk undersökning?
[...]
A: Ultraljud

Q: Appendicit, 30 år, smal, vilken radiologisk undersökning?
[...]
A: Ultraljud

Q: Pleuravätska: vilken radiologisk undersökning?
[...]
A: Lungröntgen

Q: Ileus: vilken radiologisk undersökning?
[...]
A: DT

Q: Stroke: vilken radiologisk undersökning?
[...]
A: DT

Q: Pneumothorax: vilken radiologisk undersökning?
[...]
A: Lungröntgen

Q: Aortadissektion: vilken radiologisk undersökning?
[...]
A: DT med IV kontrast

Q: Intrakraniell blödning: vilken radiologisk undersökning?
[...]
A: DT utan IV kontrast

Q: Fraktur fotled: vilken radiologisk undersökning?
[...]
A: slätröntgen

Q: 78 årig rökare med hög feber, hosta med blod och slem: Vilken radiologisk undersökning?
[...]
A: Lungröntgen, troligen pneumoni

Q: Vid frågeställning om pleuravätska görs ibland lungröntgen i en speciell bild, vad kallas denna?
[...]
A: Flankbild, dvs patienten i sidoläge

Q: Kan man utesluta malignitet med lungröntgen?
[...]
A: Nej

Q: Hur ses hjärtsvikt på lungröntgen?
[...]
[...]
[...]
A: Stort hjärta, mer än halva thorax; Pleuravätska; Vida kärl pga stas

Q: Pneumothorax, vilken radiologisk undersökning?
[...]
A: Lungröntgen

Q: Lungemboli: vilken radiologisk undersökning?
[...]
A: DT med intravenös kontrast

Q: Aortadissektion: vilken radiologisk undersökning?
[...]
A: DT med iv kontrast

Q: Vad har lungscintigrafi för indikation vid thorax undersökning?
[...]
A: Lungemboli, t.ex. vid kontraindikation för jodkontrastmedel

Q: Vad är typisk tillstånd för detta symptom: central deubtsmärta och smärtvandring till höger fossa?
[...]
A: Appendicit

Q: Appendicit: Vilken radiologisk undersökning?
[...]
[...]
[...]
A: Ultraljud om ung och smal; DT buk; MR om gravid

Q: Vad är typiskt tillstånd för detta symptom: attackvis påkommande smärta efter måltid strålande mot rygg och höger sida?
[...]
A: Gallsten

Q: Gallsten: vilken radiologisk undersökning?
[...]
A: Ultraljud

Q: Njursten: vilken radiologisk undersökning?
[...]
A: DT utan iv kontrast

Q: Ileus: vilken radiologisk undersökning?
[...]
A: DT-buk med kontrast

Q: Malignitet i urinvägarna: vilken radiologisk undersökning?
[...]
A: DT i flera kontrastmedelsfaser

Q: Kartläggning av fraktur: vilken radiologisk undersökning?
[...]
A: DT

Q: Korsbandsskada: vilken radiologisk undersökning?
[...]
A: MR-knäled i första hand

Q: Artros: vilken radiologisk undersökning?
[...]
A: Belastand slätröntgen

Q: Reumatoid artrit: vilken radiologisk undersökning?
[...]
A: Slätröntgen

Q: Septisk artrit: vilken radiologisk undersökning?
[...]
A: Ultraljud

Q: Skelettmetastaser: vilken radiologisk undersökning?
[...]
A: Skelettscint

Q: Ryggvärk och misstanke om malignitet: vilken radiologisk undersökning?
[...]
A: DT

Q: Spondylartrit: vilken radiologisk undersökning?
[...]
A: MR

Q: Diskbråck: vilken radiologisk undersökning?
[...]
A: MR

Q: Intrakraniell blödning eller infarkt: vilken radiologisk undersökning?
[...]
A: DT hjärna utan iv kontrast

Q: Vilka tillstånd indelas stroke i?
[...]
[...]
[...]
A: Ischemisk stroke; Blödning i hjärnparenkymet; Subaraknoidalblödning

Q: Vilken färg har grå och vit substans på DT-hjärna?
[...]
[...]
A: Vit substans är mörkare; Grå substans är ljusare

Q: Hur ser infarkt ut på DT-hjärna och hur utvecklas det med tiden?
[...]
A: I början ses ingen skillnad på grå och vit substans -> mörkare med tiden

Q: Vad innebär fokal neurologi?
[...]
A: Ett ställe i hjärnan som ger symptom, t.ex. tal eller muskelbortfall. Motsats är t.ex. demens där hela hjärnan är påverkad

Q: Vilken del av hjärnan är känsligare för ischemi och varför?
[...]
A: Djupa strukturer som thalamus och basala ganglierna eftersom att de har mindre hjälp från kollateralcirkulation

Q: Hur ser blödning ut på DT-hjärna?
[...]
A: Ljusare område

Q: Vilket tillstånd?
[...]
A: Subaraknoidal blödning + intracerebral blödning

Q: Vilket tillstånd?
[...]
A: Epiduralt hematom (konvexformad då den begränsas av suturerna där duran fäster)

Q: Vilket tillstånd?
[...]
A: Subduralhematom (månskäreformat)

Q: Vilket tillstånd?
[...]
A: Subaraknoidalblödning