Title: Medicin / MDBI moment 1 / Klinisk fysiologi

Q: Vad innebär hög respektive låg compliance?
A: Hög: Indikerar låg elasticitet och låg stiffness. Lätta att blåsa upp.
Låg: stiff lunga. Svår att blåsa upp.

Q: Vilket tillstånd är relaterad till hög compliance? Krävs det arbete att få in eller ut luft ur lungan?
A: Emphysem, lungan har blivit översträkt. Kräver arbete att få ut luften.

Q: Vilket tillstånd är relaterad till låg compliance? Krävs det arbete att få in eller ut luft ur lungan?
A: Restriktiva lungsjukdomar. Kräver arbete att få in luft i lungan

Q: Vad kännetecknar restriktiv vs obstruktiv lungsjukdom:
A: Obstruktiv: Motstånd för luftrörelse i bronker/bronkioler pga total eller partiell obstruktion. Ökad compliance
Restriktiv: karakteriserad av minskad lungparenkym och minskad total lungkapacitet. Ökad stiffness och låg compliance.

Q: Vad är största utmaningen med DT-hjärta?
[...]
A: Hjärtat rör sig hela tiden vilket gör det svårt att ta bra bilder

Q: Vid vilken tidpunkt tar man DT-hjärta och hur ser man till att man tar bilden vid rätt tid?
[...]
[...]
A: Vanligen mid-diastole. Alternativ sen-systole (patienter med tachykardi); Man tar EKG samtidigt för att veta när bilden ska tas
Extra: Patienter med hög hjärtfrekvens kan inte ta bilder i mid-diastole då denna period förkortas då pulsen går upp. Systole hållst dock relativt konstant och man väljer därför att ta i sensystole för patienter med hög puls.

Q: Vilka läkemedel tas innan DT-hjärta och varför?
[...]
[...]
A: Betablockad (PO och ev. IV), sänka pulsen; Nitroglycering, dilatera kranskärlen

Q: Vilka 2 scanningsprotokoll används vid DT-hjärta?
[...]
[...]
A: Sekventiell, bilder tas stegvis under flera diastole -> bilder pusslas ihop; Spiral, långsamm kontinuerlig scanning -> bilder pusslas ihop

Q: Vilket scnanningsprotokoll används vid DT-hjärta för patienter med oregelbunden puls? Vad är nackdelen med denna metod?
[...]
[...]
A: Spiral; Hög stråldos

Q: Vad är vanligaste frågeställningen till att göra en DT-hjärta?
[...]
A: Utesluta kranskärlssjukdom, vanligast kroniskt koronart syndrom (stabil angina)

Q: Vilka patienter är lämpliga för DT-kranskärl?
[...]
[...]
[...]
A: För patienter där kranskärlssjukdom ej kan uteslutas genom klinisk värdering; Information om ateroskleros önskas; Ingen tidigare känd kranskärlssjukdom

Q: Vad är fördelar och nackdelar med DT-hjärta?
[...]
[...]
A: Mycket bra på att utesluta kranskärlsjudkom men kan inte alltid avgöra om fynder leder till ischemi.; Strålning
Extra: Pga att kalk ser mycket större ut på DT än vad det egentligen är. Därför svårt att avgöra om det leder till ischemi eller inte

Q: Vad heter vyn?
[...]
A: Parasternal långaxel

Q: Vad heter vyn?
[...]
A: Parasternala tvärsnitt

Vilka hjärrum ses på bilden?
Höger kammare
Vänster kammare
Vänster förmak
Aorta

Q: Vilka klaffar ses på bilden?
[...]
[...]
A: Aortaklaffen; Mitralisklaffen

Vilka hjärtrum ses på bilderna?
Vänster kammare
Höger kammare
Höger förmak
Vänster förmak

Q: Vilka klaffar ses på bilderna?
[...]
[...]
[...]
A: Mitralis klaffen; Aorta klaffen; Tricuspidalis

Q: Vad heter vyn?
[...]
A: Apikal fyrkammarbild

Q: Vad heter vyn?
[...]
A: Apikal tvåkammarbild

Q: Vad heter vyn?
[...]
A: Apikal trekammarbild

Vilka hjärtrum ses på bilden?
Höger kammare
Höger förmak
Vänster kammare
Vänster förmak

Q: Vilka hjärtrum ses på bilden?
[...]
[...]
A: Vänster kammare; Vänster förmak

Q: Vad heter vyn?
[...]
A: Subcostal vy

Vilka hjärtrum ses på bilden?
Höger förmak
Höger kammare
Vänster förmak
Vänster kammare

Q: Vad är principen för att mäta ejektionsfraktion med EKO?
[...]
[...]
A: Areorna ritas ut i 4C och 2C och kammarvolymen approximeras sedan i diastole och systole.; EF = (diastolisk volym - systolisk volym) / diastolisk volym

Q: Hur fungerar ultraljudsdoppler?
[...]
A: Mäter blodflödets hastighet mha dopplereffekten. Flödeshastigheten är direkt proportionell till frekvensskiftet

Q: Beskriv fas 0 av aktionspotentialet i kammarmuskeln:
[...]
A: Depolerisationsfasen. Na+ och Ca2+ kanaler öppnas och cellen depoleriseras snabbt.

Q: Beskriv fas 1 av aktionspotentialet i kammarmuskeln:
[...]
A: K+ kanaler aktiveras -> repolerisation

Q: Beskriv fas 2 av aktionspotentialet i kammarmuskeln:
[...]
A: Öppna K+ kanaler är öppna (ut) och Ca2+ kanaler öppnas (in) -> platå

Q: Beskriv fas 3 av aktionspotentialet i kammarmuskeln:
[...]
A: K+ strömen dominerar i denna fas -> repolerisation

Q: Beskriv fas 4 av aktionspotentialet i kammarmuskeln:
[...]
A: Membranpotentialen i vila.

Q: I vilka faser av hjärtkammarens aktionspotential kan ett kraftigare än vanligt fysiologist stimuli initera ett aktionspotential?
[...]
A: Relativ refraktärperioden (motsvarar fas 3)

Q: I vilka faser av hjärtkammarens aktionspotential kan inte en ny aktionspotential initieras?
[...]
A: Absoluta refraktärperioden (Fas 0 -> fas 2

Q: Vilka celler i hjärtat bestämmer frekvensen?
[...]
A: Cellerna med snabbas depolerisation, normalt sinusknutans celler.

Q: Vilka delar av hjärtat har långsam impulsspridning?
[...]
[...]
A: AV noden; Myocyter

Q: Vilka delar av hjärtat har snabb impulsspridning?
[...]
[...]
[...]
A: His bunt; Höger och vänsterskänkel; Purkinjefibrer

Q: Varför är ledningshastigheten i AV-noden långsam?
[...]
A: Leder till assynkron förmak och kammar kontraktion -> kammaren tillåts att fyllas med blod innan den kontraherar

Q: Vad förhindrar impulsspridning från kammaren tillbaka till förmaken?
[...]
A: Fibrös platta som gör att kammare och förmak är elektriskt isolerade från varandra

Q: Vad har SA-noden för egenfrekvens?
[...]
A: 50-100/min

Q: Vad har AV-noden för egenfrekvens?
[...]
A: 20-60/min

Q: Vad leder impulsen genom den fibrösa plattan som separerar förmak med kamamre?
[...]
A: His-bunt

Q: I vilken riktning sprids impulsen i kammarens vägg?
[...]
A: Endokardiet till epikardiet (inifrån och ut)

Q: Vad representerar PQ-tiden i EKG?
[...]
A: Tiden från förmaksaktivering till kammaraktiveringens början

Q: Vad representerar QRS-komplexet i EKG?
[...]
A: Kamrarnas depolerisaion, dvs kammarkontraktionen

Q: Vad representerar T-vågen i EKG?
[...]
A: Kamrarnas repolerisation

Q: Vad är hjärtats elektriska axel?
[...]
A: Summan av de elektriska vektorerna i frontalplanet. Avspeglar kammardepolarisationenes huvudriktning i frontalplanet, normalt parallellt med hjärtats längdaxel.

Q: Vad betraktar V1 och V2?
[...]
A: Septum och höger sida

Q: Vad betraktar V3 och V4?
[...]
A: Hjärtats anteriora del

Q: Vad betraktar V5 och V6?
[...]
A: Hjärtats anterolaterala del

Q: Vilka avledningar räknas till de inferiora?
[...]
[...]
[...]
A: III; aVF; II

Q: Vilka avledningar räknas till de laterala?
[...]
[...]
[...]
A: aVL; I; -aVR

Vilka är extremitetsavledningarna och vad har dessa för vinklar?
I, 0
-aVR, 30
II, 60
aVF, 90
III, 120
aVL, -30

Q: Vad representerar den tidiga och sena p-vågen i EKG?
[...]
[...]
A: Tidig: depolerisation i höger förmak; Sen: depolerisation i vänster förmak

Q: I vilka avledningar är P-vågen alltid normalt positiv?
[...]
A: II

Q: I vilka avledningar kan P-vågen följas av en negativ P-våg?
[...]
[...]
A: V1; V2

Q: Vad kan en P-våg se ut som denna betyda i avledning II?
[...]
A: Accentuering av tidiga P-vågen -> P pulmonale, dvs förstoring av höger förmak

Q: Vad kan en P-våg se ut som denna betyda i avledning II?
[...]
A: Accentuering av sena P-vågen (också förlängning av durationen) -> P mitrale, dvs förstoring av vänster förmak

Q: Kan man se spridningen genom retledningssystemet på EKG?
[...]
A: Nej, amplituden av signalen är för låg

Q: Hur skiljer sig PQ-tid med PQ-sträcka?
[...]
[...]
A: PQ-tid: Start av P till start av QRS; PQ-sträcka: Slutet av P vågen till start av QRS

Q: Vad kallas ett QRS-komplex som ser ut som detta?
[...]
A: rR'
Extra: Versaler markerar den största vågen. ' för att notera den senare vågen

Q: Vad kallas ett QRS-komplex som ser ut som detta?
[...]
A: QS

Q: Vad är J-punkten i ett EKG?
[...]
A: Övergån från S och ST-sträckan

Q: Vad räknas som en patologisk Q våg?
[...]
[...]
[...]
A: Duration över 30ms; >= 1 mm djup (amplitud över 25% av R vågsamplituden); >= 2 intilliggande avledningar

Q: Vad är R-vågs progression?
[...]
[...]
A: Avledning V1 -> V6; I V3 bör R och S vågen vara lika stora

Q: Vad menas med en konkordant T-våg?
[...]
A: T-våg i samma riktning som QRS-komplexet

Q: Var mäts ST-höjning och ST-sänkning?
[...]
[...]
A: ST-höjning mäts från J-punkten; ST-sänkning mäts 60ms efter J punkten

Q: Hur kan man snabbt kolla om det är normal el-axel?
[...]
A: Kolla i avledning I och II, om QRS komplexets area är större ovanför baslinjen -> normal el-axel

Q: Vad innebär AV-block I?
[...]
A: Fördröjd överledning -> förlängd PQ-tid. PQ-tid över 200/220 (<60/>60)

Q: Vad innebär AV-block II typ 1?
[...]
A: Successiv förlängning av PQ-intervall som till sist resulterar i att en P-våg blockeras

Q: Vad innebär AV-block II typ 2?
[...]
A: PQ-tiden oförändrad, men där emellan blir vissa slag blockerade. Kan vara i form av 2:1 som bilen nedan

Q: Vad innebär AV-block III?
[...]
A: Komplett AV-block, regelbundna P vågor, regelbunden kammarrytm utan relation till P-vågor. Nodal eller ventrikulär rytm

Q: Hur ser ett högersidigt skänkelblock ut på EKG? (RBBB)
[...]
[...]
[...]
A: Förlängd QRS (> 120ms); M-format QRS och diskordanta T-vågor i V1-V2; Bred S-våg i V5-V6
Extra: Tänk moderaterna

Q: Hur ser ett vänstersidigt skänkelblock ut på EKG? (LBBB)
[...]
[...]
[...]
A: Förlängd QRS (>120ms); Bred och djup S i V1-V3; M-format komplex eller bred R i V5-V6
Extra: Tänk vänsterparttiet

Q: Hur ser bifascikulärt block ut på EKG?
[...]
[...]
A: Högersidigt skänkelblock; Vänsterställd el-axel

Q: Vad är definitionen av rytm?
[...]
A: Tre på varandra följande slag från samma fokus

Q: Vad är defenitionen av takykardi?
[...]
A: Rytm över 100

Q: Vad är defenitionen av bradykardi?
[...]
A: Rytm under 50

Q: Vad är arytmi?
[...]
[...]
[...]
A: Takykardi; Bradykardi; Oregelbunden rymt

Q: Vad är defenitionen av sinusrytm?
[...]
A: Tre på varandra följande slag med positiv P-våg i avledning II

Q: Vad innebär respiratorisk sinusarytmi?
[...]
A: Hos yngre under 30 kan det ske en frekvensökning vid inandning och frekvensminkning vid utandning

Q: Vad tyder en negativ P-våg i avledning II på?
[...]
A: Ektopisk förmaksrymt, dvs rytmen sprider sig från en ektopisk punkt i hjärtat och ger då negativ P-våg.
Extra: OBS: bilden visar fel. En ektopisk punkt sprider sig åt alla håll -> negativ P-våg.

Q: Hur ser SVES ut på EKG och vad står detta för?
[...]
[...]
A: Supraventrikulära extraslag; Ektopiskt fokus avfyrar -> slag tidigt med (och kortare P till P intervall) och negativ P-våg.

Q: Hur ser ektopisk förmakstakykardi ut på EKG?
[...]
[...]
A: >=3 kopplade SVES; >100/min

Q: Hur ser förmaksfilmmer ut på EKG?
[...]
A: Elektrisk kaos i förmak -> oregelbunden rytm utan P-vågor

Q: Vad innebär paroxysmalt förmaksfilmmer?
[...]
A: Förmaksflimmer med duration under 7 dagar

Q: Vad innebär persisiterande förmaksfilmmer?
[...]
A: Förmaksfilmmer med duration mellan 7 dagar till 1 månad

Q: Hur ser förmaksfladder ut på EKG?
[...]
A: Rundkrets i förmaket -> hög förmaksfrekvens -> sågtandsmönster, ofta med 2:1-4:1 blockering eller oregelbunden.

Q: Hur ser VES ut på EKG?
[...]
A: Impuls genereras utanför retledningssystemet -> långsam spridning av signalen -> breddökade QRS komplex med komplett kompensatorisk paus (sinusknutan påverkas ej så nästkommande P våg kommer som förävntat).

Q: Vad heter det när vart annat eller vart tredje slag är VES?
[...]
[...]
A: Trigemini; Bigemini

Q: Vad innebär ventrikeltakykardi och hur ser det ut på EKG?
[...]
[...]
A: >=3 VES i serie; Frekvens >100 regelbunden

Q: Vad innebär ventrikelflimmer och hur ser det ut på EKG?
[...]
A: Elektriskt kaos i kamrarna -> oregelbunden baslinje utan QRS och T vågor

Q: Hur skiljer sig lumenförträngningen vid vaskulit jämfört med aterskleros?
[...]
[...]
A: Vaskulit: vanligen symetrisk förträngning; Ateroskleros: asymetrisk

Q: Vad kan en hämmad arteriell blodförsörjning ha för effekter på vävnad längre ned?
[...]
[...]
[...]
A: Minskad funktion; Ischemi; Vävnadsdöd/sår/gangrän

Q: Hur skiljer sig kronisk benartärsjukdom med akut ischemi i ben?
[...]
[...]
A: Akut: plötslig debut (trombos/emboli) → kräver kärlkirurgi inom 4-6h; Kronisk: Långsam sjukdomutveckling → bildning av kollateraler

Q: Hur skiljer sig claudication intermittens med kritisk ischemi?
[...]
[...]
A: Claudication intermittens: smärta/trötthet vid endast vid ansträngning; Kritisk ischemi: Smärta i vila +- ischemiska sår/gangrän.

Q: Vad är defenitionen av kritisk ischemi?
[...]
[...]
A: Vilovärk och/eller ischemiska sår i kombination med objektiva tecken till kraftigt nedsatt perifer cirkulation; Vristtryck <50 mmHg eller tåtryck < 30mmHg

Q: Vilka undersökningar gör på vårdcentralen vid misstanke om benartärsjukdom?
[...]
[...]
[...]
A: Pulspalpation; Blåsljud i ljumskar; Vristtryckmätning

Q: Vid palpation av perifera pulsar, vad kan vara orsaken till att man inte känner en puls?
[...]
[...]
[...]
A: Artärerna är aterosklerotiska/hårda; Maxflödeshastigheten har sjunkit; Kollateraler gör att blodflödet når huvudartärer med olika flödeshastigheter

Q: Vad är syftet med dopplerregistering vid misstanke om benartärsjukdom?
[...]
[...]
A: Flödesprofiler, trifasiskt = normal, monofasiskt = patologiskt; Lokalisation

Q: Vad är syftet med att mäta vristtryck vid misstanke om benartärsjukdom?
[...]
A: Med vristtryck kan ankelbrachialindex beräknas (ABI). Med ABI kan graden av arteriell insufficiens tolkas.

Q: Hur beräknas ankelbrachialindex (ABI)?
[...]
A: systoliska ankeltryck / systoliska armtrycket.

Q: Hur tolkas ankelbrachialindex (ABI)?
[...]
[...]
A: ABI > 0.9 = normalt; ABI < 0.5 = uttalad arteriell insufficiens

Q: Hos vilka patiengrupper kan mätning av vristtryckt vara falskt förhöjt?
[...]
[...]
A: Diabetiker; Njursvikt
Extra: Pga mediaskleros -> artärer får sämre kompressionbarhet -> föhöjt tryck

Q: Vilka patienter går vidare från perifer cirkulationsutredning till artärduplex (dvs ultraljud)?
[...]
A: Patienter som kan bli aktuella för operation

Q: Vad innebär pulsad doppler?
[...]
A: Mäter grad av frekvensskifte på ett specificerat område. Detta görs genom att skicka ut pulsar istället för en kontinuerlig siganl

Q: Hur bestäms graden av stenos vid undersökning av benartärer?
[...]
A: Flödeshastighetskvoten: Maximala flödeshastigheten i stenosen / närmast föregående segment > 2.5 -> signifikant stenos med lumendiameter på 50%

Q: Vad innebär TIA?
[...]
A: Transitorisk ischemisk attack, övergående neurologiska symptom som förmodas orsakas av ischemi

När undersöks halskärlen med ultraljud?
Efter stroke/TIA
Preoperativt
Misstanke om vaskulit
Blåsljud på halsen

Q: Vad är syftet med att undersöka carotiskkärlen efter genomgången TIA?
[...]
A: Vill identifiera möjlig embolikälla, främst instabila plaques.

Q: Vad bedöms vid ultraljusundersökning av halskärlen?
[...]
[...]
[...]
A: Flödeshastighet; Lokalisation; Morfologi

Q: Varför mäts flödeshastigheten vid halskärlsundersökning med ultraljud?
[...]
A: Flödeshastigheten kan korreleras med stenosgrad. >50% stenos -> operation

Q: Vad är defenitionen av bukaortaaneurysm?
[...]
[...]
A: Diameter i bukaorta överstigandes 30mm eller; Vidgning med 1,5 gånger förevarande diamter

Q: Vilken typ av njurartärstenos ses främst hos yngre respektive äldre personer? Vad har stenoserna för lokalisation?
[...]
[...]
A: Äldre: aterosklerotiska plaque belägna proximalt; Yngre: fibromuskulär dysplasi belägna mer distalt

Q: Vilka två sjukdomar kan orsaka stopp i venöst återflöde?
[...]
[...]
A: Djup ventrombos; Venös insufficiens

Q: Vilken undersökning bör i fösta hand användas för att diagnostisera djup ventrombos?
[...]
A: Ultraljud, helbensundersökning

Q: Vad är well's score?
[...]
A: Ett poängsystem för att bedömma sannolikhet för djup ventrombos föreligger. Kan sortera ut vilka som är lämpliga för fortsatt utredning med ultraljud

Q: Vad innebär venös insufficiens?
[...]
A: Dåligt fungerande venklaffar -> reflux i vensystemet -> ökat venöst tryck

Q: Varför kan man få sår runt ankeln vid venös insufficiens?
[...]
A: I ankeln finns lite fett och annan vänad som blodet kan tränga sig ut till vid ett ökat venöst tryck -> vävnade skadas istället -> sår

Q: Vad är åderbråck och ådernät?
[...]
A: Symptom orsakad av venöst insufficiens.

Q: Vilka kranskärl ses på bilden?
Blå: [...]
Grön: [...]
Rosa: [...]
A: Höger kranskärl; LAD, left anterior descending artery; circumflexa

Q: Varför kan inte vasodilation förhindra ischemi vid stenos i kranskärl och arbete?
[...]
A: Arteriolerna är dilaterade redan i vila vilket uppfyller behovet vid vila. Vid arbete kan inte arteriolerna dilatera ytterligare då de redan är dilaterade.

Q: Vad är indikationen av myokardskint?
[...]
A: Diagnostik, riskbedömning och uppföljning av stabil kranskärlssjukdom

Q: Vad är detta för bild och vilken av bilderna visar normal och patologisk?
[...]
[...]
A: Myokardskint; Den övre bilden visar nedsatt perfusion i hjärtats apex

Q: Vad är styrkor med myokardskintigrafi?
[...]
[...]
[...]
A: Välstuderad; Användaroberoende; Högt negativt prediktivt värde

Q: Vad är svagheterna med myokardskintigrafi?
[...]
[...]
A: Strålning; Underskattning av ischemi, t.ex. trekärlssjuk

Q: Vilken isotop används vid myokardskintigrafi?
[...]
A: Technetium-99m (avger gammastrålning)

Q: Hur skattas perfusionen med myokardskintigrafi?
[...]
A: Kärl med koronarstenos har sämre upptag av isotopen -> färre isotoper detekterars i områden med begränsad perfusion

Q: Hur utförs en myokardskint?
[...]
[...]
A: Arbetsprov och isotopinjektion vid hög HF, alternativt farmakologisk vasodilaterande läkemedel (adenosin); Görs först vid belastning, några dagar senare samma prov i vila.

Q: Vilken kärl och vilket tillstånd visar dessa bilder?
[...]
A: Reversible ischemi anteriort, troligen LAD

Q: Vad mäter statisk respektive dynamisk spirometri?
[...]
[...]
A: Statisk: mäter volymer; Dynamis: mäter flödet

Q: Vad är indikationen för spirometri?
[...]
[...]
[...]
A: Diagnostik obstruktivitet eller reestriktivitet; Uppföljning av känd sjukdom; preoperativ bedömning

Q: Vad räknas som normalt inom spirometri?
[...]
A: 5e till 95e percentilen, dvs z-score mellan -1,645 till + 1,645

Q: Från vilken parameter graderas obstruktivitet och restriktivitet?
[...]
A: FEV1 före beta-2 stimulerare

Q: Hur beräknas FEV%?
[...]
A: FEV1/FVC

Q: Vad är felet med den blåa kurvan?
[...]
A: Patienten tvekar lite i början och avslutar väldigt abrupt, patienten avslutar utanningen för tidigt

Q: Vad innebär ett bronkdilationstest?
[...]
A: Ger svar på frågan: föreligger en obstriktuivitet som vi kan minska genom beta-2 stimulerare. (även KOL patienter kan få en förbättring med beta-2, 20%)

Q: Ge exempel på 3 vanliga obstruktiva sjukdomar:
[...]
[...]
[...]
A: Astma; KOL; Emfysem

Q: Vad skulle en flöde/volym-kruva som är formad som en hängmatta tyda på?
[...]
A: Obstruktivitet föreligger

Q: En låg FEV1/FVC (FEV%) tyder på?
[...]
A: Obstruktivitet

Q: En låg TLC tyder på?
[...]
A: Restriktivitet

Q: Hur baseras diagnosen av KOL?
[...]
[...]
A: Anamnes (riskfaktorer); Sänkt FEV%

Q: Hur graderas KOL?
[...]
A: Baseras på FEV1 efter bronkodilaternade medicinering

Q: Hur baseras diagnosen av astma?
[...]
[...]
A: Anamnes (attackvis, allergen); Sänkt FEV% med förbättring av beta-2 agonist

Q: När görs en bronkialprovokation?
[...]
A: Vid frågeställningen om hyperreaktivitet föreligger, t.ex. vid diagnos av astma

Q: Vad görs vid en bronkialprovokation?
[...]
[...]
A: Inhalation av aerosol tills obstruktion uppstår.; Test avbryts när FEV1 sjunkit till >20% och koncentrationen av aerosolen noteras

Q: Vad står DLCO för?
[...]
A: Diffusin capacity of the lung for carbon monoxide

Q: Hur görs en diffusionskapacitetsmätning?
[...]
[...]
[...]
A: Låg koncentration CO inandas; CO binder till Hb; Koncentrationen CO mäts efter 10s och mängde CO som passerat till kapillärerna kan beräknas

Q: Vilket tillstånd föreligger?
[...]
A: Luftvägsobstruktion

Q: Vilket tillstånd föreligger?
[...]
A: Restriktivitet

Q: Hur ser vänsterkammarhypertrofi ut på EKG?
[...]
A: Ökad myokardmassa -> ökad QRS amplitud och duration samt ST-T-förändringar

Q: Vad är sokolow-lyon kriterierna för vänsterkammarhypertrofi?
[...]
[...]
A: R i aVL >= 11mm; R i V5/V6 + S i V1/V2 > 35mm

Q: Vilka EKG förändringar ses enast vid det akuta skedet av ischemi?
[...]
[...]
A: ST-sänkningar; ST-höjningar

Q: Vad kan ST-höjning respektive ST-sänkning säga om ischemins utberedning?
[...]
[...]
A: ST-sänkning: subenrokardiell ischemi; ST-höjning: Transmural ischemi

Q: Vad är kriterierna för ST-höjning?
[...]
[...]
[...]
A: Minst 2 intilliggande avledningar; Över 1 mm utom i avledning V2-V3.; 1.5mm, 2mm, 2.5mm

Q: Hur ser genomgången hjärtinfarkt ut på EKG?
[...]
A: Patologisk Q-våg

Q: Vad är kriterierna för ST-sänkning?
[...]
[...]
A: >= 0.5 mm; I minst 2 intilliggande avledningar

Q: Vilken morfologi har ofta ST-sänkningar?
[...]
[...]
A: horisontella; nedåtsluttande

Q: Vad kan generella ST-förändringar tyda på?
[...]
A: Perimyokardit

Q: Vad kan flacka T-vågor tyda på?
[...]
[...]
A: Ses vid ökande ålder; Ses post-ischemiskt

Q: Vad talar T-vågsinversion utan ST-förändringar för?
[...]
A: Troligen post-ischemiska

Q: Vad kan hyperakuta T-vågor tyda på?
[...]
[...]
A: Första symptomdebut av akut hjärtinfarkt; Kan vara normalvariation

Q: Vad är avvikande R-vågsprogression ett tecken på?
[...]
A: Inaktivt myokard efter genomgången infarkt

Q: Vad är ljust och mörkt på en genomlysning?
[...]
A: Färgerna blir inverterade jämfört med vanligt röntgen, dvs hög radiodensitet -> mörk färg

Q: Vad är kontraindikationer för ett arbetsprov?
[...]
A: EKG-förändringar tydande på pågående myokardskada

Vad registreras vid ett arbetesprov?
Arbetsförmåga i Watt
EKG och hjärtfrekvens
Blodtryck
Skattning av ansträngning, anfåddhet och bröstsmärta

Vad är indikationer för kliniskt arbetsprov?
Arytmidiagnostik
Preoperativ utredning
Funktionsstatus vid olika sjukdomar som t.ex hjärtsvikt
Prognos vid t.ex. stabil kranskärlsjukdom

Q: När görs arbetsprov för misstänkt stabil kranskärlsjukdom?
[...]
A: Enbart när andra modaliteter ej är tillgängliga

Q: Vad innebär kronotrop inkompetens och vad har det för betydelse?
[...]
A: Innebär oförmåga att öka hjärtfrekvens vid arbetsprov -> ökad risk för hjärkärlhändelser

Q: Vad kan blodtrycksreaktion vid arbetsprov ha för orsak?
[...]
[...]
[...]
A: Aortastenos; Nedsatt vänsterkammarfunktion; Myokardischemi

Q: Vad är en normal ST-T förändring som kan ske under arbete?
[...]
A: ST sänkning följt av brant stigande ST-sträcka

Q: Hur skiljer sig ergospirometri med vanligt arbetsprov?
[...]
A: Ergospirometri mäter man syreupptaget till skillnad från arbetsprov där syreupptaget omvandlas från arbetet

Vad är indikationen för ergospirometri?
"Kluriga fall"
Riskstratifiering och prognostik hos hjärtsviktspatienter
Preoperativ riskbedömning
Begränsande organsystem