Title: Medicin / MDBI moment 1 / Klinisk kemi

Q: Beskriv adhesionsfasen i den primära hemostasen
A: 1. I subendotelet som blottas när endotelet skadas finns kollagen.
2. von Willebrandfaktorn (vWF) frisätts från endotelet och megakaryocyter.
3. Trombocyterna fäster mot kollagen via von Willebrandfaktorn och glykoproteinreceptorn (GPIb) som finns på trombocyten.

Q: Beskriv aktiveringsfasen i den primära hemostasen
A: 1. När trombocyten bundit till kollagen aktiveras den och ändrar form
2. Uttrycker flera receptorer (Glycoprotein IIb/IIIa)
3. Frisätter ämnen som aktiverar och attraherar trombocyter i närheten
  1. TxA2
  2. ADP (adenosin difosfat)
  3. Fibrinogen
  4. vWF

Q: Beskriv aggregeringsfasen i den primära hemostasen
A: 1. Trombocyter sammankopplas med fibrinogen och wWF via Glycoprotein IIb/IIIa.
2. Bildar trombocytplugg som täcker skadan.

Q: Vad är Virchow’s triad och vad beskriver denna?
A: Virchow’s triad beskriver tre faktorer som bidrar till uppkomst av trombos:
- Kärlskada efter kirurgi, kemisk irritation eller inflammation
- Hyperkoagulering, efter förändring i blodets sammansättning som ökar trombosbenägenhet.
- Försämrat blodflöde i kärl

Q: Vilka två typer av mätfel bidrar främst till mätosäkerheten?
[...]
[...]
A: Slulmpfel (imprecision); Bias

Q: Vad innebär typvärde?
[...]
A: Värdet som förekommer oftast i populationen

Q: Vad är skillnaden på SD och CV?
[...]
[...]
A: SD är standradavvikelse som fungerar som ett mått på imprecision; CV (variationskoefficient) fungerar också som ett mått på imprecision men beräknas som SD/mv. Detta gör att vi får en enhetslöst procenttal

Q: Varför brukar CV användas som standard för att redovisa imprecision inom kliniska laboratorier?
[...]
A: CV ger ett enhetslös procenttal som kan jämföras mellan olika analyter.

Q: Vad innebär imprecision?
[...]
A: Slulmpmässiga fel som uppstår när man mäter upprepade gånger på samma prov

Q: Vad innebär bias?
[...]
A: Systemiska fel, dvs fel medelvärde i förhållande till ett "sant" värde

Q: Vad innebär LOQ?
[...]
A: Limit of quantification, dvs den minsta signal, eller nivå av analyt som kan mätas med accetabel precision och riktighet. Detta bestäms från prov till prov

Q: Vad innebär LOD?
[...]
A: Limit of detection, den signal av analyt som med en viss konfidens (t.ex. 99%) kan särskiljas från ett blankprov.

Q: Vad innebär signifikant skillnad? (förenklad)
[...]
A: Är ett matematiskt sätt att avgöra hur stor skillnad krävs mellan två mätvärden för att avgöra om förändringen är signifikant eller inte.

Q: Vad innebär en kalibrator?
[...]
A: Kalibrator är ett prov som innehåller en känd koncentration analyt som fastställts på olika sätt. Detta kan vara antingen genom referensmetod från finare mätmetoder eller konsensus

Q: Vad är interna och externa kontrollprogram? Vad är deras syfte?
[...]
[...]
[...]
A: Metod för att minimera systemiska fel; Externa: skickas kontrollprov till organ eller jämföra med andra lab; Interna: kontrollprov från leverantör som analyseras kontinuerligt

Q: Vad innebär mätteknisk (analytisk) sensitivitet och specificitet?
[...]
[...]
A: Mätteknisk sensitivitet: Ändring i mätmetodens signal i relation till komponentens koncentrationsändring; Mätteknisk specificitet: mätmetodens förmåga att enbart mäta den avsedda analyten

Q: Vad innebär preanalytiska fel?
[...]
A: Metodiska fel som sker innan själva analysen, t.ex. fel typ av provrör eller felaktiv provhantering

Ge exempel på analytiska fel som kan uppstå:
Hemolys
Lipemi
Bilirubin
Matriseffekter

Q: Vad innebär hemolys och hur stör det analysen?
[...]
[...]
[...]
A: Blodkroppsinnehåll frisätts ut i plasma eller serum; Koncentrationen av ämnen som finns IC ökar; Hemoglobin absorberar ljus

Q: Vad innebär lipemi och hur stör det analysen?
[...]
[...]
A: Höga koncentrationer av lipider i prov; Interferens vid optisk/spektrofotometrisk mätning av resultaten

Q: Vad hur kan bilirubin störa analysen?
[...]
A: Absorberar ljus och stör mätningen

Q: Vad innebär matriseffekter?
[...]
A: Okända faktorer i provet som stör analysen

Vilka kriterier för screening definierade Wilson och Junger för WHO?
Sjukdomarna ska vara vanliga eller ha stort lidande för individen
Metoderna kräver hög sensitivitet och specificitet
Det ska finnas behandling
Kostnaderna måste stå i proportion till behandlingseffekterna

Q: Vad är skillnaden mellan serum och plasma?
[...]
[...]
A: Plasma: cellfria delen av helblod in vivo, behöver antikoagulantia för att bevaras i provtagningskärl; Serum: Serum är den vätska som kvarstår efter man avlägsnat blodceller och koagulationsproteiner. Det är alltså blodplasma, utan celler och koagulationsfaktorer. Det innehåller fortfarande proteiner, som antikroppar.

Q: Hur tas referensintervall fram?
[...]
A: Centrala 95% av frisk population

Q: Vad innebär partitionerade referensintervall?
[...]
A: Vissa populationer kan mätvärden avvika från varandra, t.ex. män/kvinnor. Partitionera innebär att man delar upp referenspopulationen

Q: Vad är skillnaden mellan interindividuellt biologiskt CV och intraindividuellt biologiskt CV?
[...]
[...]
A: interindividuellt: variation man hittar i population; intraindividuellt: variation hos en person vid upprepad provtagning

Q: Vad innebär handlingsgränser?
[...]
A: Den gräns som är satt för att klassas som patologisk.

Q: Vad är sensitivitet och hur beräknas detta?
[...]
[...]
A: Sensitivitet är hur stor andel av alla sjuka som korrekt identifieras som sjuka.; Antalet korrekt identifierade sjuka / totala antalet sjuka

Q: Vad är specificitet och hur beräknas detta?
[...]
[...]
A: Specificitetet är hur stor andel av alla friska som korrekt identifieras som friska.; Antalet korrekt identifierade friska/ totala antalet friska

Q: Vad är ROC-kurva? (förenklat)
[...]
A: Sammanfattning av analysens förmåga att diskrimineram, dvs sens/spec vid olika cutoff-nivåer

Q: Vad är ett positivt prediktivt värde?
[...]
A: Andelen av de som testar positivt som faktiskt är det, a/(a+b)

Q: Vad är ett negativt prediktivt värde?
[...]
A: Andelen av de som testar negativt som faktiskt är det, dvs d/(d+c)

Q: Vad är ett problem med användndning av PPV och NPV i klinik?
[...]
A: PPV och NPV gäller endast för en sjukdomsprevalens. Förutsätter att prevalensen i studien är samma som på mottagningen.

Q: Vilka är de tre huvudsakliga analysprinciperna inom klinisk kemi?
[...]
[...]
[...]
A: Jonselektiv elektrod; Fotometri; Elektrokemoluminicens

Q: Hur fungerar en jonselektiv elektrod?
[...]
A: Mäter spänningen över ett jonselektivt membran. Spänningen är beroende av koncentrationen av den särsiklda jonen.

Q: Hur skiljer sig fotometri och turbidimetri?
[...]
[...]
A: Fotometri: Mäter absorbans, hur mycket ljuset minskar pga att det absorberas av provet; Turbidimetri: Mäter ljusspridning, hur mycket ljuset minskar pga spridning åt sidan

Q: Hur skiljer sig turbidimetri med nefelometri?
[...]
[...]
A: Nefelometri mäter vid en vinkel från ljuset.; Turbidimetri mäter rakt fram från ljuset

Q: Hur mäts kreatinin?
[...]
A: Kreatinin kopplas till ett rött färgämne. Koncentrationen mäts sedan med fotometri

Q: Hur skiljer sig rate analys med end-point analys?
[...]
[...]
A: End-point mäter sista mätpunkten (platå, mäter 2 punkter); Rate-analys mäter flera punkter och lutningen mäts, dvs reaktionshastigheten

Q: Vad är vanligaste orsaken till preanalytiska fel?
[...]
A: Hemolys

Q: Vad innebär positiva likelihood-kvoten?
[...]
A: Kvoten av andelen korrekt påvisade fall och andelen falska alarm. Dvs oddsen för att sjukdom föreligger vid ett positivt testresultat.

Q: Vad är ett annat namn för erytrocytvolymfraktionen?
[...]
A: Hematokrit

Q: Vad är erytrocytvolymfraktionen ett mått på?
[...]
A: Erytrocyternas andel av totalavolymen blod

Q: Vad är erytrocytindex?
[...]
[...]
A: MCV, erytrocyt medelvolym; MCH, erytrocyt hemoglobininnehåll

Q: Vad kan B-MCV ge för information?
[...]
A: Normocytär/mikrocytär eller makrocytär

Q: Vad kan B-MCH ge för information?
[...]
A: Normokrom/hypokrom/hyperkrom

Q: Vilken grupp har låga EPO nivåer trots låg hemoglobinnivå?
[...]
A: Njursjuka

Q: Vad är defenitionen av anemi?
[...]
[...]
[...]
A: Hb < 130 g/L hos män; Hb < 120 g/L hos kvinnor; Hb-sänkning med 20 g/L från det normala värdet

Q: Vilka 3 frågor är viktiga att besvara vid anemiutredning?
[...]
[...]
[...]
A: Är anemin associerad med andra hematologiska avvikelser (LPK, TPK); Hur är MCV (mikro/normo/makrocytör); Finns det ett adekvat retikulocytsvar? (ökade kan tyda på -> blödning eller hemolys)

Q: Varför tar det lång tid innan järnbrist syns på erytrocytindex?
[...]
A: Erytrocytöverlevnad är 120 dagar normalt, därför tar det lång tid för MCV att ändras

Q: Vad kan mikrocytär anemi bero på?
[...]
[...]
A: Järnbrist (absolut/funktionell); Thalassemi

Vad ingår i blodstatus?
Leukocytpartikelkoncentration
Trombocytpartikelkoncentration
Hemoglobin
Eytrocytparikelkoncentration
Erytrocytvolymfraktion
Erytrocytmedelvolym
Eerytrocyt hemoglobininnehåll

Hur utvärderas järnstatus? Vad har värdena vid järnbrist?
S-ferritin sänkt
P-järn sänkt
Transferrinmättnad sänkt
Transferrin förhöjt

Q: Hur påverkas järnvärdena av inflammation?
[...]
[...]
[...]
A: P-järn sänkt; Transferrin sänkt; S-ferritin förhöjt

Q: Vilka ämnen kan det vara brist på vid makrocytär anemi?
[...]
[...]
A: B12; Folat

Q: Vilket värde stiger vid B12 brist?
[...]
A: P-homocystein, S-metylmalonylsyra

Q: Vilket värde stiger vid folatbrist?
[...]
A: P-homocystein

Q: Var är de flesta plasmaprotein syntetiserade?
[...]
A: Levern

Q: Var produceras primära gallsyror?
[...]
A: I levern, hepatocyter

Q: Hur bildas gallsalter?
[...]
A: Konjugering av gallsyror med glycine

Q: Vad har galla för funktion?
[...]
[...]
[...]
A: Absorption/digestion av lipider; Exkretion av bilirubin och kolesterol; Signallering

Q: Vad har ALAT respektive ASAT för organspecificitet?
[...]
[...]
A: ALAT: Leverspecifik; ASAT: Lever men också skelettmuskel och hjärta

Q: Vilka värden av P-ALAT och P-ASAT korrelerar till vilka tillstånd?
[...]
[...]
[...]
A: Lätt höjning, 1-2 ukat/L -> Fett-lever, kronisk hepatit, alkohol; Medel höjning, 5-20 ukat/L -> kolestas; 30-100 ukat/L -> akut hepatit, intoxikationer som paracetamol

Q: Vid vilka tillstånd är ALAT och ASAT inte korrelerade med varandra?
[...]
[...]
A: Alkohol -> muskelskada -> ökad ASAT -> ASAT/ALAT ration > 1; Även cirros

Q: Vad kan ökad ALP tyda på?
[...]
[...]
[...]
A: Kolestas; Normalt i växande barn (pga ökad osteoblastaktivitet); (Skelettsjukdom)

Q: Vad är ALP?
[...]
A: Enzymer som spjäkar fosfatestrar. Det är ett membranprotein som finns i flera olika celler i t.ex. gallgångsepitel och osteoblaster.

Q: Vad tyder en förhöjning av gamma-glutamyltransferas på?
[...]
[...]
[...]
A: Kolestas; Alkoholöverkonsumption; Intag av många läkemedel

Q: Hur många isoformer av laktat dehydrogenas finns?
[...]
A: LD1 - LD5

Q: Vad är förhöjda P-LD nivåer ett tecken på?
[...]
A: Ospecifik indikator på cellskada

Vilka vävnader har vilka LD?
LD1: Röda blodkroppar, hjärt och skelettmuskel
LD2: Röda blodkroppar, hjärt och skelettmuskel
LD3: Lungor, lymfoida organ, mjälte
LD4: Lungor, lymfoida organ
LD5: Lever

Q: När bildas bilirubin respektive konjugerat bilirubin?
[...]
[...]
A: Bilirubin bildas vid nedbrytning av hemoglobin och transporteras till levern.; I levern konjugeras bilirubin -> utsöndring med galla.(Liten del går via njurarna ut i urinen)

Q: Vad kan mörkt urin tyda på?
[...]
A: Kolestas, urin kan inte utsöndras via gallan och utsöndras i urin istället

Q: Vilka värden av bilirubin mäts?
[...]
[...]
A: P-bilirubin; Konjugerat P-bilirubin

Q: Ökning av okonjugerat P-bilirubin kan tyda på?
[...]
A: Hemolys

Q: Ökning av konjugerat P-bilirubin kan tyda på?
[...]
[...]
A: Kolestas; Hepatocyt skada

Q: Vad har albumin för funktioner?
[...]
[...]
A: Transportprotein; Upprätthålla kolloidosmotiska trycket

Q: Vilka tillstånd kan sänka albuminnivåer?
[...]
[...]
A: Inflammation (negativ akutfas protein); Severe cirros (sjunker långsamt pga stor reservkapacitet)

Ge exempel på 4 positiva akutfas proteiner som utsöndras från levern under infalmmation?
CRP
Haptoglobin
Orosomukoid
Fibrinogen

Q: Ge exempel på negativa akutfas proteiner som utsöndras från levern under infalmmation?
[...]
[...]
A: Albumin; Transferrin

Vad har fS-gallsyror för medicinsk indikation?
Utvärdering av leverfunktion
Kolestas
Hepatit
Cirros

Q: Vilken markör för alkoholkonsuption har högst specificitet?
[...]
A: PEth

Q: Vad är CDT och när bildas det?
[...]
[...]
A: Kolhydratfattigt transferrin; Överkonsumption av alkohol -> mindre glykosylerade former av transferrin bildas, dvs CDT

Q: Vad är PEth och när bildas det?
[...]
A: Alkohol -> bildning av fosfatidyletanoler som endast bildas vid närvaro av alkohol under längre tid. Förekommer normalt inte i kroppens membran

Vilka markörer kan användas för kronisk alkoholkonsumption?
CDT
PEth
MCV
Gamma-GT

Q: Vad har amylas för funktion och var produceras det?
[...]
[...]
A: Pankreas och spottkörtlar; Spjälkning av stärkelse till glykogen

Q: Vad är den medicinska indikationen för att ta P-pankreasamylas?
[...]
A: Pankreatit

Q: Vad har lipaser för funktion?
[...]
A: Bryter ned triglycerider -> FFA och glycerol

Q: Hur påverkas amylasnivåer vid akut och kronisk pankreatit?
[...]
[...]
A: Akut: förhöjd; Kronisk: sänkt

Q: Hur påverkas lipasnivåer under akut och kronisk pankreatit?
[...]
[...]
A: Akut: Stegring av lipas efter 4h och peak efter 24h. Återgår till normala efter 2 veckor; Kronisk: Marginell ökning

Q: Vad är CRP? Varifrån utsöndras den och vad stimulerar utsöndringen?
[...]
A: Akutfasreaktant som utsöndras från levern. Stimuleras av främst IL-6 och aktiverar classical pathway.

Q: Hur kan CRP användas för att skilja mellan bakteriella och virusinfektioner?
[...]
A: CRP är ofta hög vid bakteriell infektion. Vid okomplicerad virussjukdomar är CRP vanligtvis inom referensvärdet. (Kan stiga vid t.ex. hepatiter eller fulminant influenza)

Q: Vad används F-elastas som ett mått på?
[...]
A: Exokrin pankreas funktion

Q: Vad är elastase 3B?
[...]
A: En serinproteas som hydroliserar elastin och andra proteiner. Utsöndras från pankreas

Q: Vad skulle ett lågt F-elastase indikera?
[...]
A: Exokrin pankreas insufficiens, t.ex. vid pankreatit

Q: Hur kan man diagnostisera helicobacter pylori?
[...]
[...]
[...]
A: Urea breath test (Helicobacter pylori producerar urease (urea -> NH3 + CO2); Serologi - Hp antikroppar; Hp-ahtigen

Q: Vad är kalprotektin?
[...]
A: Ca-bindande protein som hittas främst hos neutrofiler. När dessa dör frisätts kalprotektin

Q: Vad är förhöjd F-kalprotektin en indikation på?
[...]
A: Inflammation i tarmarna, t.ex. IBD.

Q: Vad kan orsaka falskt positivt resultat på F-kalprotektin?
[...]
A: Alla typer av blödningar i intestinalkanalen kan leda till ett falskt positiv

Q: Vilket är det huvudsakliga icke-invasiva testet som man tar vid misstanke om celiaki?
[...]
A: anti-transglutaminase-ak (IgA)

Q: Vad betyder hematemes?
[...]
A: Blodiga kräkningar

Q: Vad betyder melena?
[...]
A: Svart tjärliknande avföring

Q: Vad betyder hematochezi?
[...]
A: Färskt blod i avföringen

Q: Beskriv sekundärhemostasens intrinsic-vägen:
[...]
A: 12a -> 11a -> 9a och 8a -> 10a + 5a -> protrombin (2) -> trombin -> fibrinogen (1) -> fibrin

Q: Beskriv sekundärhemostasens extrinsic-vägen:
[...]
[...]
A: 7a + TF (3) -> 10a + 5a -> protrombin (2) -> trombin -> fibrinogen (1) -> fibrin; 7a + TF (3) -> 9

Q: Vad gör antitrombin?
[...]
A: Hämmar Xa och trombin

Q: Vad gör protein C och protein S?
[...]
[...]
A: Protein C hämmar V och VIII + stimulerar frisättning av plasminogenaktivator; Protein S ökar protein C aktivitet

Q: Beskriv fibrinolysen:
[...]
[...]
A: Olika plasminogenaktivatorer, t.ex. t-PA konverterar plasminogen till plasmin.; Plasmin degraderar fibrin

Q: Vilka är de vitamin K beroende koagulationsfaktorerna?
[...]
A: 2, 7, 9, 10

Q: Vad aktiverar extrinsic pathway?
[...]
A: Blodet kommer i kontakt med vävnadsfaktorer från skadade celler,

Q: Vad aktiverar intrinsic pathway?
[...]
A: Blod kommer i kontakt med negativt laddad ytor, t.ex. kollagen eller aktiverade trombocyter

Q: När tas D-dimer vid misstanke om DVT?
[...]
A: Well's score < 2

Q: Vad är D-dimer?
[...]
A: Nedbrytnigsprodukt av firbrin (vid aktivering av koagulation ses förhöjd D-dimer)

Q: Kan D-dimer utesluta DVT?
[...]
A: Negativt resultat kan utesluta DVT men kan ej påvisa DVT pga falskt positiva värden

Vid vilka tillstånd kan D-dimer vara förhöjt?
DVT
Lungemboli
Maligna sjukdomar
Gravid

Q: Hur påverkas D-dimer av ålder?
[...]
A: Stiger med åldern

Q: Vad händer med koagulationsfaktorerna och protein C och S under graviditet?
[...]
[...]
A: Koagulationsfaktorerna ökar -> ökad trombosrisk; Protein C och S sjunker -> ökad trombosrisk

Vilka tester gör man för trombosutredning för venös tromboembolism?
Antitrombin
Protein C och S
Faktor V leiden mutation
Protrombin (II) mutation
Antifosfolipidantikroppar

Q: Vad är APT-tid ett test för och vad mäter testet?
[...]
A: APT-tid är en koagulationstid för intrinsicvägen

Q: Vilket test används vid utredning av hemofilierna och vilka är dessa?
[...]
[...]
[...]
A: APT-tid; Hemofili A där faktor 8 har brist; Hemofili B där faktor 9 har brist

Q: Vad är PK (INR) ett mått på?
[...]
A: Avspeglar extrinsic-vägen i koagulationen, de vitamin K-beroende koagulationsfaktorerna (normaliserat värde)

Q: Vad används PK (INR) för?
[...]
[...]
[...]
A: Ställa in Waran dos; Leversvikt; Koagulationsstörning

Q: Kan PK (INR) eller APT-tid användas för att bedöma propp risk?
[...]
A: Nej

Q: Vilka nivåer av trombocyter kan ge blödningssymptom?
[...]
A: Långt under referensintervallet, < 20 x 10^9

Q: Hur kan trombocytfunktionen mätas?
[...]
A: BAT score

Q: Vilka prover tas först vid blödningsutredning (icke-akut)?
[...]
[...]
[...]
A: Tpk; PK(INR); APT-tid

Q: Hur monitoreras warfarin?
[...]
A: PK(INR)

Q: Vilka prover används för sekundärhemostas?
[...]
[...]
A: PK(INR); APT-tid

Q: Vilka prover används för primärhemostas?
[...]
[...]
[...]
A: Tpk; vWF; Trombocytfunktion

Q: Vid blödningsutredning, vilka prover fortsätter man med vid hög PK(INR)
[...]
[...]
A: 1. Leverprover; 2. Faktor 2, faktor 7 och faktor 10

Q: Vid blödningsutredning, vilka prover fortsätter man med vid hög PK(INR) och lång APT-tid?
[...]
[...]
A: 1. Leverprover; 2. Faktor 2 och 10

Q: Vid blödningsutredning, vilka prover fortsätter man med vid lång APT-tid?
[...]
[...]
[...]
A: Fibrinogen; Faktor 8 och 9; vWF

Vilka faktorer inkluderar hyperlipidemi?
Förhöjt kolesterol
Förhöjt LDL-kolesterol
Förhöjda triglycerider
Sänkt HDL-kolesterol

Q: Hur definieras hyperkolesterolemi?
[...]
A: S-kolesterol > 5 mmol/L

Q: Vad är U-osmolalitet ett mått på?
[...]
A: Njurens tubulifunktion, dvs njurarnas förmåga att koncentrera urinen. Högre osmolalitet i urinet är bättre

Q: Hur kan U-osmolalitet mätas?
[...]
A: Genom minrintest. Görs genom vätskekarens + ADH analog så att urinen koncentreras maximalt.

Q: Hur skiljer sig clearance med GFR?
[...]
[...]
A: Clearance: mängd plasma som helt renas från substans, per minut av njurarna.; GFR: = clearance om substansen ej återresorberas eller utsöndras i tubuli

Q: Vilken är den bästa mätmetoden för GFR och varför?
[...]
A: Iohexolclearance, detta för att iohexol är en exogen substans så den kommer ej att påverkas av olika biologiska faktorer.

Q: Från vilka subastanser kan eGFR beräknas?
[...]
[...]
A: P-kreatinin; P-cystatin C

Q: Vilka faktorer kan påverkar främst P-kreatinin?
[...]
[...]
A: Muskelmassans storlek; Glomerulusfiltrationen

Q: Vad är fördelen med cystatin C över kreatinin?
[...]
A: Cystatin C är känsligare för att tidigare upptäcka njurfunktionsnedsättning i jämförelse med kreatinin

Q: Hur skiljer sig absolut och relativ eGFR?
[...]
[...]
A: Relativ: beskriver GFR som kroppsytenormerad; Absolut: beskriver "absolut" utan normering

Q: Vilket är det bästa måttet på eGFR?
[...]
A: Medel eGFR, dvs medel på eGFR krea och eGFR cystatinC

Q: När beställs cystatin C eGFR över kreatin eGFR?
[...]
[...]
[...]
A: Cystatin C inital i utredningen om endast lätt njurpåverkan misstänks.; Cystatin C hos växande barn från 1 år.; Hos äldre med reducerad muskelmassa
Extra: Kreatin basterat eGFR räcker väl för övriga vuxna

Q: Vilka sätt kan användas för att mäta albuminuri?
[...]
[...]
[...]
A: 24h urinsamling; U-Alb/U-krea kvot; Urinsticka

Q: Vad innebär U-alb/U-krea kvot?
[...]
A: Mätning av albuminuri som relateras till krea för att ta bort urinproduktion som en faktor.

Q: Vad är u-albuminuri ett mått på?
[...]
A: Mått på glomerulusskada, då albumin normalt inte ska kunna passera glomerulus

Q: Vad indikerar förhöjd protein HC?
[...]
A: Tubulär skada

Q: Vad talar förhöjd IgG i urin för?
[...]
A: Ökning av både IgG och albumin -> oselektiv proteinuri, dvs avancerad glomerulusförändring/skada

Q: Vad talar förhöjd lamdakedjor och kappa kedjor för i urinen?
[...]
A: Bence jones proteinuri, dvs fria lätta kedjor i urinen -> myelom, (MGUS eller Waldenströms)

Q: Vad innebär U-sediment?
[...]
A: Bottensats som ansamlats efter att urin centrifugerats i ett provrör. Undersöks med mikroskop

Q: Vad är erytrocytcylindrar associerat med?
[...]
A: Akut glomerulonefrit

Q: Vad är leukocytcylindrar associerat med?
[...]
A: Pyelonefrit

Q: Vad är granulerade cylindrar associerat med?
[...]
A: Glomerulonefrit

Q: Vad är vaxcylindrar associerade med?
[...]
A: Kronisk njursjukdom

Q: Leder njurinsufficiens till acidos eller alkalos?
[...]
A: Acidos: Minskad sekretion av vätejoner och minskat återupptag av bikarbonat

Q: Hur påverkas kalium av njurinsufficiens?
[...]
A: Hyperkalemi, pga av minskad renal utsöndring av kalium

Q: Hur påverkas kalcium av njurinsufficiens?
[...]
A: Minskad aktivt D-vitamin -> Ca2+ sjunker ( -> PTH stiger)

Q: Hur påverkas Hb av njurinsufficiens?
[...]
A: EPO-produktion avtar -> anemi

Q: Vilka analysmetoder används vid endokrina analyser?
[...]
[...]
A: Immunkemiska metoder som monoklonala antikroppar; Kromatografi

Q: Vilken av tyroideahormonen är biologiskt aktiva?
[...]
A: T3

Q: Vid vilket sjukdomstillstånd ses TPO-ak?
[...]
A: Hashimotos sjukdom, autoimmun thyroidit (hypotyreos)

Q: Vid vilket sjukdomstillstånd ses TRAK?
[...]
A: Graves tyreostoxikos (hyperthyroidism)

Q: Vilken thyroideasjukdom? TSH stegring och sänkning av FT4, senare kan även F3 sänkas.
[...]
A: Primär hypotyreos

Q: Vilken thyroideasjukdom? Låg TSH men förhöjd T3 och T4.
[...]
A: Primär hypertyreos

Q: Vilken thyroideasjukdom? Lågt TSH men normalt ft3 och fT4
[...]
A: Subklinisk hyperthyreos

Q: Hur skiljer sig P-calcium med S-calcium, fri?
[...]
A: P-calcium är totalcalcium, dvs inkluderat det som är bundet till albumin och andra ämnen.

Q: Vad är vanligaste orsaken till förhöjda kalciumnivåer i blodet?
[...]
A: Hyperparathyreoidsm

Q: Vilket tillstånd är troligast? Calcium ökat och PTH förhöjt
[...]
A: Primär hyperparathyroidism

Q: Vilket tillstånd är troligast? Calcium ökat, PTH lågt
[...]
[...]
A: Malignitet; Sarkoidos

Q: Hur är kortisolnivåerna vid cushings syndrom?
[...]
A: Förhöjda

Q: Vilka tre metoder kan användas som screeningtestet vid cushings syndrom?
[...]
[...]
[...]
A: Dygnsmätning urin kortisol; Dexametasonhämningstest (Ge långverkande kortison på kvällen, på morgonen ska S-kortisol vara sänkt då den hämmar den egna kortisolproduktionen); Saliv-kortisol kl 23.

Q: Vad innebär Mb addison?
[...]
A: Primär binjurebarksinsufficiens

Q: Vilka hormon har man brist på vid Mb Addison?
[...]
A: Kortisol och aldosteron

Q: Vilka tillstånd kan orsaka endokrin hypertoni?
[...]
[...]
[...]
A: Hyperaldosteronism; Feokromocytom; Mb Cushing

Q: Hur är elektrolytnivåerna vid Mb addison? (K, Na, och glukos)
[...]
[...]
[...]
A: Hypoglykemi; Hyponatremi; Hyperkalemi

Q: Vilka värden tas för att diagnostisera primär aldosteronism?
[...]
[...]
A: P-aldosteron förhöjt; P-aldosteron/renin kvot förhöjt

Q: Hur diagnostiseras feokromocytom?
[...]
[...]
A: fP-metoxynoradrenalin och fP-metoxyadrenalin eller; 24-timmars urinmätning av katekolaminer

Q: Vilken sjukdom talar anti-GAD antikroppar för?
[...]
A: Typ 1 diabetes

Q: Vad talar ett lågt C-peptid värde för? Diabetes 1 eller 2?
[...]
A: Typ 1 diabetes

Q: Vad är skillnaden mellan Morbus Cushing och Cushings syndrom?
[...]
[...]
A: Morbus Cushing: ACTH-producerande hypofysadenom.; Cushings syndrom: hög halt av kortisol till följd av endogen överproduktion, t.ex. mb cushing eller kortisolproducerande tumör i binjurebarken

Q: Vad kan bedömas på elforesplatta men är svårt att bedöma genom kvantitativa anlyser?
[...]
A: M-komponent

Q: Vilka faktorer kan höja sänka?
[...]
[...]
[...]
A: Ökad fibrinogen; Ökade immunoglobuliner; Anemi

Q: Vilka faktorer kan sänka sänkan?
[...]
[...]
A: Hög albuminkoncentration; Polycytemi

Q: Vad är normal sänka? Vilken nivå av sänka ska alltid utredas?
[...]
[...]
A: 2-29 mm normal; >70 mm bör alltid utredas, speciellt om afebril

Q: Hur länge tar det för sänkan respektive CRP att höjas vid bakteriell infektion?
[...]
[...]
A: CRP ca 4h; Sänka, ca 5 dagar

Q: Vilka nivåer av CRP ger ökad risk för kardiovaskulär sjukdom?
[...]
A: CRP över 1

Q: Vad innebär elektrofores?
[...]
A: Plasmaproteiner separeras baserat huvudsakligen på laddning

Q: Vad är förhöjd orosomukoid ett tecken på?
[...]
A: Akutfasprotein som tillsammans med CRP väger tyngst vid bedömning av inflammationsgraden

Q: Vad gör haptoglobin och när ses en sänkt koncentration av haptoglobin?
[...]
[...]
A: Komplexbinder fritt hemoglobin för att minska dess toxicitet -> sjunker vid hemolys; Bildas i lever -> sjunker vid leverskada

Q: När ses förhöjda koncentrationer av transferrin?
[...]
A: Vid järnbrist

Q: Hur ses en oligoklonal Ig-ökning på elektrofores?
[...]
A: Ofta som 2-10 smala band i gammazonen

Q: Hur ses en monoklonal Ig-ökning på elektrofores?
[...]
A: Ses som en M-komponent, ett avgränsat band

Q: Vid vilka tillstånd ses en monoklonal immunoglobulinökning?
[...]
[...]
[...]
A: MGUS; Myelom; Waldenströms makroglobulinemi

Q: När ses sänkta nivåer av fibrinogen?
[...]
[...]
A: Vid koagulation; DIC

Q: När ses förhöjda nivåer av fibrinogen?
[...]
[...]
A: Inflammation; Nefrotiskt syndrom

Q: När ses en oligoklonal Ig-produktion?
[...]
[...]
[...]
A: Akuta infektioner; Malignitet; Leverpåverkan

Q: Vad är myelom diagnoskriterier?
[...]
[...]
A: Förhöjd M-komponent av IgG eller IgA; >10 procent plasmaceller i benmärgsprov

Q: Vad innebär MGUS?
[...]
A: M-komponent i lägre koncentrationer och uppfyller inte kriterier för myelom. Riskfaktor för att utveckla myelom

Q: Vad innebär waldenströms makroglobulinemi?
[...]
A: M-komponent av IgM typ

Q: Vad kan waldenströms makroglobulinemi ge upphov till för tillstånd?
[...]
[...]
A: IgM är ett mycket stort komplex -> hyperviskositetssyndrom -> cirkulatoriska rubbningar -> huvudvärk, synrubbningar; IgM kan fastna i glomeruli -> njursvikt

Q: Hur skiljer sig selektiv glomerulär proteinuri med oselektiv glomerulär proteinuri?
[...]
[...]
A: Minder protein som albumin vid selektiv glomerulär proteinuri; Tillkomst av medelstora proteiner som IgG vid oselektiv glomerulär proteinuri

Q: Vad innebär tubulär proteinuri? Vilka protein kan ses i urinen då?
[...]
[...]
A: Skada på tubuli; Lågmolekylära proteiner som protein HC och mikroglobulin

Q: Vad innebär bence jones proteinuri?
[...]
A: M-komponent av fira lätta kedjor av typ kappa eller lambda i urin

Q: När ses en ökning av Sp/P-albuminkvot?
[...]
A: Blod-hjärnbarriärskada

Q: När ses en ökning av Sp-IgG-index?
[...]
A: Intratekal immunoblobulinproduktion som ses vid CNS-infektioner och inlammatoriska sjukdomar

Q: Till vilken faktor binder vWF?
[...]
A: vWF transporterar faktor 8

Q: I vilka fall ska EKG sluta tolkas?
[...]
[...]
A: LBBB, vänstersidigt skänkelblock; Ventrikulärt fokus

Q: Vad är hapcidin och vad har det för fuktion?
[...]
[...]
A: Akutfasreaktant; Hämmar ferroportin som transporterar järn inifrån celler → minskat hjärtupptag + hjärn fastnar inne i makrofager → ferritin ökar

Q: Vad är skillnaden mellan absolut och funktionell järnbrist?
[...]
[...]
A: Absolut järnbrist: järndepåerna tomma; Funktionell järnbrist: finns järn men gå ej att få tag på pga ökad inflammation → ökad hepcidin → inhibering av ferroportin

Q: Mikrocytär anemi + låga retikulocyter talar för [...]
A: järnbristanemi

Q: Mikrocytär anemi + höga retikulocyter talar för [...]
A: thalassemi

Q: Normocytär anemi + höga retikulcotyer talar för [...]
A: akut blödning eller hemolys

Q: Normocytär anemi + låga reticulocyter talar för [...]
A: njurinsufficiens (epo-brist)

Q: Makrocytär anemi + låga retikulocyter talar för [...]
A: b12 eller folasyrabrist

Q: Makrocytär anemi + höga retikulocyter talar för [...]
A: blödning eller hemolys