Title: Medicin / MDBI moment 1 / Klinisk mikrobiologi

Q: Vad för typ av antibiotika är cephalosporins?
[...]
A: Beta-lactam

Q: Vad har beta-lactams för verkningsmekanism?
[...]
A: Transpeptidase (PBP) binder istället till beta-lactam istället för D-ala-Dala (de har väldigt lik struktur) -> lys av bakterien

Q: Vad har antibiotikagruppen glykopeptider för verkningsmekanism?
[...]
A: Binder till D-ala-D-ala och blockar inbindinng av transpeptidase (PBP) -> lys av bakterien

Q: Vad mäter man vid broth microdilution?
[...]
A: MIC, minimal inhibitory concentration, dvs den lägsta concentrationen av antibiotika som inhiberar syndlig bakteriell tillväxt

Q: Vad har MRSA för mekanism vid resistens?
[...]
A: Beta-laktamer gör att cell-väggen fragmenteras -> En ny PBP uttrycks -> resistens mot beta-laktamer

Q: Vilka molekylära bakteriediagnostiska metoder används?
[...]
[...]
[...]
A: PCR; 16S rRNA sekvensering; Next-generation sequencing

Q: Hur fungerar 16s rRNA sekvensering?
[...]
A: Innebär sekvensering av gen som kodar för ribosomalt RNA. Den har konstanta och variabla delar som skiljer sig mellan olika bakterier.

Q: Vad är fördelarna med molekylär diagnostik av bakterier?
[...]
[...]
[...]
A: Hög känslighet; Hög specificitet; Detektera både levande och döda

Q: Vad är nackdelarna med molekylär diagnostik för bakterier?
[...]
[...]
[...]
A: Falsk negativ och falsk positiva resultat; Kräver instrument; Begränsad resistensbestämning

Q: Vilken är den vanligaste diagnostiska metoden för detektion av bakterier?
[...]
A: Odling

Q: Vad är de viktigaste fördelarna med odling vid detektion av bakterier?
[...]
[...]
[...]
A: Hög känslighet; Lätt att utföra; Resistensbestämning

Q: Vad är nackdelen med odling av bakterier för diagnostik?
[...]
[...]
[...]
A: Tar lång tid; Funkar inte för viss bakterier, t.ex. långsamtväxande; Kan bli falsk negativ pga antibiotikabehandling

Q: Vilka är de vanligaste metoderna för odling av bakterier?
[...]
[...]
[...]
A: Agarplattor; Buljong; Odlingsflaskor

Q: Vad utgår man ifrån när man ska välja vilka virusdiagnostiska tester man ska använda?
[...]
A: Man utgår från symptom

Q: Vilka metoder kan användas vid virusdiagnositk?
[...]
[...]
[...]
A: Nukleinsyrepåvisning; Antigenpåvisning; Serologi

Q: Hur fungerar PCR?
[...]
A: Två primer binder till mikroorganismens genom och masskopierar en kort bid av genomet. Produkten kan sedan påvisas med olika metoder

Q: Vad innebär realtids PCR?
[...]
A: En prob som är flourcens märkt som lyser när amplifering sker. Detta kan kvantifiera viruskoncentrationen beroende på hur många cykler som krävs för amplifering

Q: Hur fungerar ELISA?
[...]
A: Antigendetektion. Botten av titerplatta är coatad med antikroppar. Dessa binder till antigenet och sen har man en till antikropp som har bundit ett enzym. Vid antigensbindning leder det till ett färgomslag.

Q: Hur fungerar immunofluorescens?
[...]
A: Celler fixeras på objektglas -> färgas med fluorescerande antikroppar

Q: Vad innebär serologi? Hur görs denna analys?
[...]
A: Antikroppspåvisning. Görs genom ELISA, dvs antigen fästs i botten på en titerplatta. Patienprovet tillsätts och antikroppar som är enzymmärkta mot IgG eller IgM.

Q: Vad indkerar IgG respektive IgM vid en serologi analys?
[...]
[...]
A: IgG kvarstår oftast livslångt; IgM indikerar pågående infektion, genomgången infektion eller vaccination

Q: Hur skiljer sig IgG nivåer hos bakterier respektive virus? Vad sker vid reinfektion?
[...]
A: Virus IgG kvarstår livslångt efter en genomgången virusinfektion. Vid reinfektion ökar IgG nivåerna.

Q: Vad är defenitionen av sepsis?
[...]
A: Livshotande dysfunktion i ett eller flera organsystem orsakad av stört systemiskt svar på infektion

Q: Vad är defenitionen av septisk chock?
[...]
A: Undergrupp till sepsis med särskilt omfattande cirkulatoriska, cellulära och metabola störningar -> högre dödlighet. Hypotension efter adekvat vätskebehandling.

Q: Vilka är det vanligaste grupper av mikroorganismerna som kan orsaka sepsis?
[...]
[...]
A: Bakterier; Jästsvampar

Vilka är de vanligaste infektionsfokus som leder till sepsis?
Urinvägar
Nedre luftvägar
Sår
Kateter

Q: Vilka är de vanligaste patogenerna som ligger bakom sepsis?
[...]
[...]
A: S. aureus; E. coli

Q: Vad är gold standard diagnostisk metod vid sepsis?
[...]
A: Blododling, 4 flaskor

Q: Var är endokardit ofta lokaliserad?
[...]
A: Hjärtklaffar

Q: Vad är patogenesen för endokardit?
[...]
[...]
A: Turbulent blodflöde + klaffskada -> bakterieadherens ->; Tillväxt och invasion -> septiska embolier

Q: Vad är vanligaste typen av endokardit?
[...]
A: Endokardit på nativ klaff

Q: Vilka bakterier ligger oftast bakom dessa typer av endokardit?
Nativ klaff: [...]
IV-missbruk: [...]
Protesendokardit: [...]
A: s. aureus; s. aureus; Koagulas negativa Stafylokocker

Q: Hur ställs diagnosen endokardit?
[...]
[...]
[...]
A: Klinik: feber, nytillkomna blåsljud; Blododling x3 (skiv endokardit på remiss för förlängning till 10 dagar); Ekokardiografi, transesophagelal ekokardografi är att föredra

Q: Hur fungerar agarspädning?
[...]
A: Olika antibiotikakoncentrationen gjuts in i agarplattor -> MIC kan avläsas

Q: Vad är en bra parameter för att avgöra koncentrationen av bakterier i en infektionshärd?
[...]
A: Plasmakoncentrationen, oftast bättre än att försöka göra lokaliserade mätningar

Q: Vilka typer av målvärden använder man för antibiotikabehandling?
[...]
[...]
A: AUC, dvs exponering av antibiotika i plasma; Tidsberoende MIC, dvs hur många procent av tiden som koncentrationen ligger över MIC

Q: Vad står bokstäverna i SIR för?
[...]
[...]
[...]
A: Susceptible; Increased exposure; Resistant

Q: Vilken typ av antibiotika är penicilliner?
[...]
A: betalaktamer

Q: Vad innebär att ett antibiotika är betalaktamasstabilt?
[...]
A: Modifierat antibiotika så att betalaktamaser i mindre grad fungerar mot dessa

Q: Vad för typ av antibiotika är karbapenemer?
[...]
A: betalaktamer

Q: Vilken är den viktigaste karbapenemen?
[...]
A: Meropenem

Q: Vilka betalaktamantibiotika används vid behandling av gramnegativa infektioner?
[...]
[...]
A: 3e och 4e generationen cefalosporiner; Karbapenamer

Q: Vilken bakterie orsakar klamydia?
[...]
A: Chlamydia trachomatis

Q: Vilken bakterie orsakar gonorre?
[...]
A: Neisseria gonorrhoeae

Q: Vilken bakterie orsakar syfilis?
[...]
A: Treponema pallidum

Q: Vilken bakterie orsakar mykoplasma i underlivet?
[...]
A: Mycoplasma genitalium

Q: Vad har klamydia för symptom?
[...]
[...]
[...]
A: Oftast asymptomatisk; Miktionssveda; Flytningar

Q: Hur diagnostiseras klamydia?
[...]
A: Vaginalsekret eller första portionen urin från män -> PCR. (OBS provtagning tidigast 7 dagar efter smittexposition)
Extra: Minnesregel: klamydia -> kladdigt -> vaginalsekret + urin

Q: Vad har gonorre för symptom?
[...]
[...]
[...]
A: Asymptomatisk; Miktionssveda; Flytningar

Q: Hur diagnostiseras gonorre?
[...]
[...]
A: PCR från urin; Odling från uretra/cervix för resistensbestämning vid positiv PCR
Extra: Minnesregel: gonorre. Gurin-odling.

Q: Hur diagnostiseras syfilis?
[...]
A: Baseras främst på serologiska tester som uppvisar antikroppar, t.ex. ELISA

Q: Vad har mycoplasma genitalium för symptom?
[...]
[...]
[...]
A: Asymptomatisk; Flytningar; Sveda/klåda i urinröret

Q: Hur diagnostiseras mycoplasma genitalium?
[...]
A: PCR på urin + cervix/vaginalprov
Extra: Minnesregel: Mycoplasma -> myrin (urin) + cervix

Q: Vad ger HPV för symptom?
[...]
[...]
A: Kondylom; Cancer

Q: Vilket herpes orsakar oftast munherpes respektive genital herpes?
[...]
[...]
A: Munherpes: HSV1; Genitalherpes: HSV2

Q: Hur diagnostiseras herpes simplex?
[...]
[...]
A: PCR från blåsor mm; Eventuellt Serologi

Q: Vad är vanligaste typen av svampinfektioner?
[...]
A: Dermatomykoser (svampinfektioner i huden och naglarna)

Q: Vilka typer av svampar orakar främst dermatomykoser?
[...]
[...]
A: Jästsvampar; Dermatofyter

Vilka metoder är gemensamma för diagnostik av svampar?
Odling
PCR
Sekvensering
Mikroskopi

Q: Hur skiljer sig diagnostik av parasiter generellt mot andra mikroorganismer?
[...]
[...]
[...]
A: Parasiter uppvisar olika morfologiska former; Livscykeln påverkar var i kroppen; Parasiter går oftast inte odla och ofta små mängder -> stor provmängd

Vilka diagnostiska metoder används inom parasitiologi?
Mikroskopi, morfologisk påvisning
Antigendetektion
Molekylära metoder (DNA)
Serologi

Q: Hur provtas tarmparasiter för diagnostik?
[...]
A: Faecesrör för mikroskopi/PCR

Q: Efter provtagning med faecesrör, vad gör man med provet? (parasiter)
[...]
A: Koncentrationsmetoden, dvs blandas och centrifugeras så att sediment bildas med oocystor, cystor och ägg lägger sig på botten. Dessa mikroskoperas sedan eller används för PCR

Q: Vad innebär immunologisk tolerans?
[...]
A: Ingen reaktion mot en substans som normalt skulle leda till en immunologisk respons

Q: På vilka två sätt kan immunologisk tolerans uppstå?
[...]
[...]
A: Central tolerans; Perfier tolerans

Q: Vad innebär central tolerans?
[...]
[...]
[...]
A: Selektion av thymocyter mha mTEC celler som presenterar autoantigen för thymocyterna.; Positiv selektion sker om thymocyten kan binda till MHC; Negativ selektion om binder för starkt

Q: Hur skiljer sig autoimmunitet mot autoimmun sjukdom?
[...]
[...]
A: autoimmunitet: immunsystemet reagerar mot den egna organismen, kan finnas hos friska individer; autoimmun sjukdom: skada på egen vävnad/organ pga autoimmunitet

Q: Vad orsakar autoimmunitet?
[...]
[...]
[...]
A: Genetisk predisposition (polygenetisk bakgrun); Infektioner, t.ex. vissa från bakterier kan likna kroppsegna antigen -> korsreaktivitet; Rökning, stress och kön

Q: Vad är AIRE?
[...]
A: Transkriptionsfaktor som stimulerar utryck av olika vävnadsantigen av mTEC celler i thymus.

Q: Vilken mutation ligger bakom autoimmunt polyendokrint syndrom I?
[...]
A: Mutation i AIRE genen

Q: Vilka är de vanligaste virusen som orsakar rinit/faryngit?
[...]
[...]
A: Rhinovirus; Adenovirus

Q: Vad kan man säga om sjukdomens etiologi om man har besvär från många foci (näsa, svalg, lungor)
[...]
A: Talar för virusgenes

Vilka är de vanligaste mikroorganismer som orsakar tonsillit?
Adenovirus
EBV
GAS (s. pyogenes)
Grupp C och G streptokocker

Q: Vad har svalgodling för fördelar jämfört med StrepA?
[...]
[...]
A: Kan identifera GCS, GGS och GAS.; Högre specificitet och sensitivitet

Vad är centrokriterierna?
Kriterier för att ta ett StrepA test. Ska ha minst 3 av dessa
Feber över 38.5
Ingen hosta
Ömmande lymfkörtlar i käkvinklarna
Beläggning på tonsillerna

Q: Vilket virus ligger bakom mononukleos?
[...]
A: Epstein-barr virus

Vad är symptom vid mononukelos?
Långdragen feber
Trötthet
Tonsillsvullnad
Förhöjda levervärden

Q: Vad heter det snabbtest som man kan använda för att detekterar mononukleos och vad detekterara detta test?
[...]
A: Monospot, detekterar heterofila antikroppar (ospecifika antikroppar)

Q: Vilka diagnostiska metoder kan man använda sig av vid mononukleos?
[...]
[...]
[...]
A: Heterofila antikroppar; Antikroppar mot EBNA; IgM och IgG antikroppar

Q: Hur skiljer sig akut mediaotit med simplexotit?
[...]
[...]
A: Akut mediaotit: Buktande hinna utan ljusreflex; Simlexotit: rådnad utan att vara buktande

Q: Vilka patogener är vanliga till att orsaka akut media otit?
[...]
[...]
[...]
A: S. pneumoniae; H. influenzae; M. catarrhalis
Extra: Mnemonic: SMH

Q: Vilka patogener ligger ofta bakom sinuit?
[...]
[...]
[...]
A: S. pneumoniae; H. influenzae; M. catarrhalis
Extra: Mnemonic: SMH

Q: Hur diagnostiseras akut mediaotit?
[...]
A: Klinisk diagnos

Q: Vad är defenition av pneumoni?
[...]
[...]
A: Akut nedre luftvägsinfektion (feber, hosta, dyspne, trötthet, bröstsmärta); Lungröntgenförändringar

Q: Vilka bakterier ligger ofta bakom akut bakteriell penumoni? (typisk)
[...]
[...]
[...]
A: S. pneumoniae; H. influenza; M. catarrhalis

Q: Vilka virus ligger ofta bakom akut viral nedre luftvägsinfektion?
[...]
[...]
A: Infuensa A-virus; RS-virus

Q: Vad är vanligaste bakterierna som orsakar nosokomial pneumoni?
[...]
[...]
[...]
A: S. aureus; E. coli; Klembsiella
Extra: Mnemonic: SEK

Q: Vilka icke-invasiva provmaterial burkar användas vid nedre luftvägsinfektioner?
[...]
[...]
[...]
A: Sputum; Nasopharynxaspirat; Urin-antigen

Q: Vilka invasiva metoder kan användas för att ta provmaterial vid nedre luftvägsinfektion och när görs detta?
[...]
[...]
A: Svårt sjuka patienter; Bronkprov (bronkoskopi)

Q: Hur skiljer sig övre och nedre urinvägsinfektion?
[...]
[...]
A: Högre UTI har feber och CRP-stegring och engagerar njurarna, akut pyelonefrit; Vid nedre, afrebil och akut cystit

Q: Vad innebär komplicerad urinvägsinfektion?
[...]
[...]
[...]
A: Strukturella eller funktionella avvikelser; Disponerad för UVI; UVI hos män och gravida är alltid komplicerade

Q: Vad innebär vårdrelaterad urinvägsinfektion?
[...]
[...]
A: UVI efter 48h; KAD

Q: Vilka är primärpatogenerna för urinvägsinfektion?
[...]
[...]
A: E. coli; S. saprophyticus (hos yngre)

Q: Vad innebör asymptomatisk bakteriuri?
[...]
A: Stora mängder bakterier i urin utan symptom. Behandlas endast hos gravida och inför urologisk kirurig

Q: Vilka patientnära analyser kan man göra vid urinvägsinfektion, vad mäter dessa?
[...]
[...]
[...]
A: Dipstick urinanalys; Nitritreduktion-test, testar förhöjd nitritnivåer från gramnegativa bakterier; Granulocytesteras-test, testar pyuri

Q: Vilka bör inte göra urinodling vid urinvägsinfektion?
[...]
[...]
[...]
A: Typsik klinik; Okomplicerad; Nedre UVI

Q: Vad orsakar sårinfektioner och vilken typ av sårinfektion brukar det leda till?
[...]
[...]
A: Sår-skada -> akut sårinfektion; Främmande kropp, nekrotisk vävnad eller dålig cirkulation -> kronisk sårinfektion

Q: Vilka lager engagerar ytliga respektive djupa sårinfektioner?
[...]
[...]
A: Ytliga: epidermis; Djupa: Dermis och djupare

Q: Vilka bakterier orsakar impetigo?
[...]
[...]
A: s. aureus; GAS

Q: Ge exempel på bakterier som orsakar djupa sårinfektioner:
[...]
[...]
A: s. aureus; GAS

Q: När görs en sårodling?
[...]
A: Utförs när antibiotikabehandligng är indikerad

Q: Hur provtar man sår?
[...]
[...]
[...]
A: Ta bort krustor och nekrotiskt material; Tvätta med vatten eller koksalt nogrant för att minska kontaminering; Ta prov mellan frisk och infekterad vävnad

Q: Hur provtar man abscesser?
[...]
[...]
[...]
A: Tvätta med sprit; Aspirera abcessinnehåll; byt kanyl och spruta ned i skruvkorksrör

Q: Hur får man osteomyelit?
[...]
[...]
[...]
A: Från blod; Från närliggande sårinfektioner; Frakturer/stickskador

Q: Vad är symptom vid akut  osteomyelit?
[...]
[...]
[...]
A: Feber; Lokaliserad ömhet/svullnad; Belastning och rörelsesmärtor

Q: Vilka bakterier ligger ofta bakom akut osteomyelit?
[...]
[...]
[...]
A: S. aureus; Streptokocker; E. coli

Q: Hur diagnostiseras akut osteomyelit?
[...]
[...]
[...]
A: Akut punktion -> odling, PCR och mikroskopi; Radiologi; Blododling

Q: Vad orsakar kronisk osteomyelit?
[...]
[...]
[...]
A: Aktut osteomyelit; m. tuberculosis; Diabetessår

Q: Vilken patogen ligger oftast bakom septisk artrit?
[...]
A: S. aureus

Q: Hur ser sjukdomsbilden ut vid septisk artrit?
[...]
[...]
[...]
A: Snabbt insättande värk och svullnad i enstaka leder; Ofta stora leder som knä och höft; Feber

Q: Vad gör man för laberatoriediagnostiska tester vid septisk artrit?
[...]
[...]
A: Ledpunktion -> PCR, odling och mikoskopi; Blododling

Q: Ge exempel på autoantikroppar vid icke-organspecifik sjukdom:
[...]
[...]
A: Antinukleära antikroppar (ANA); Reumatoid faktor (RF)

Q: Vilken antikroppsprofil ses hos reumatoid artrit?
[...]
[...]
A: Reumatoid faktor (RF) (ses hos 70-80% av alla RA-patienter); Citrullinantikroppar (Anti-CCP, specificitet 96% för RA)

Q: Vad är reumatoid faktor?
[...]
A: Antikropp riktad mot Fc delen på IgG, förekommer hos RA patienter men även andra autoimmuns sjukdomar

Q: Vad är ANA?
[...]
A: Antinukleära antikroppar som binder antigen i de flesta typer av vävnader. Ses hos flera sjukdomstillstånd. 98% av SLE patienter är ANA positiv men även friska individer kan vara det.

Q: Vilken sjukdom är anti-GAD en sjukdomsmarkör för?
[...]
A: Diabetes typ 1

Q: Hur leder TRAK antikroppar till sjukdom?
[...]
A: Autoantikroppar som aktiverar TSH-receptor -> hypertyreos, graves sjukdom

Q: Vad är allergi?
[...]
A: Överkänslighetsreaktion som är utlöst av specifika immunologiska reaktioner

Q: Vad innebär atopi?
[...]
A: Ärftlig förmåga att producera IgE-antikroppar vid exponering mot allergen.

Q: EFter blodgivning delas blodet upp genom centrifugering i vilka grupper?
[...]
[...]
[...]
A: Plasma; Buffy coat (trombocyter och leukocyter); Erytrocyter

Q: När ges plasma?
[...]
A: Ges för att soppa blödningar då det innehåller koagulationsfaktorer

Q: Vad avgör vilken blodgrupp man har, dvs A, B och 0?
[...]
A: Avgörs av sockermolekyler, eller birst på sockermolekyler, som finns på erytrocytens yta

Q: Vilka grupper kan generellt ge till vem vid erytrocyttransfusion?
[...]
[...]
[...]
A: O till alla; A till AB; B till AB

Q: Vilka grupper kan generellt ge till vem vid plasmatransfusion?
[...]
[...]
[...]
A: AB till alla; A till O; B till O

Q: Varför kan blodgrupp O inte överföra plasma till AB?
[...]
A: I plasman finns antikroppar,  blodgrupp O har antikroppar mot både A och B

Q: När bildas antikroppar mot D respektive AB?
[...]
[...]
A: AB: antikroppar finns alltid; D: antikroppar bildas efter kontakt med inkompatibelt blod

Q: Vad gäller första had vid transfusion och RhD?
[...]
[...]
A: RhD-pos till RhD-pos (går även ge RhD neg till RhD-pos); RhD-neg till RhD-neg

Q: Vad är ett BAS-test?
[...]
A: Blodgruppskontroll och antikropps screening

Q: Hur görs ett BAS-test?
[...]
A: Patientens serum testas mot 3st utvalda testerytrocyter. Om patientes serum reagerar med någon av testerytrocyterna -> positiv.

Q: Vad görs vid ett positivt BAS-test?
[...]
A: MG-test, dvs patientens plasma testas mot erytrocyter från varje enskild blodenhet före transfusion.

Q: Vilket blod ges akut?
[...]
A: O Rh D negativt

Q: Vad innebär hemolytiska transfusionsreaktioner?
[...]
A: Patienten har antikroppar mot transfunderade erytrocyter

Q: Vad innebär TRALI?
[...]
A: Akut påkommen andnöd och nedsatt syresättning efter transfusion pga leukocytantikroppar i blodgivarblod

Q: Vad innebär TACO?
[...]
A: Volymöverbelastning pga att man får för mycket blod -> stor belastning på hjärtat -> förvärrad hjärtsvikt med lungödem mm

Q: Vilka bakterier ligger oftast bakom atypisk pneumoni?
[...]
[...]
A: Mycoplasma penumoniae; Chlamydophila pneumoniae

Q: Vad är vanligaste etiologin bakom utlandsförvärvad diarre respektive inhemsk diarre?
[...]
[...]
A: Utland: bakteriella infektioner; Inhemsk: virusinfektioner

Q: Vad är vanligaste orsaken till "turistdiarre"?
[...]
A: ETEC

Q: Vilken bakterie är ofta kopplad till antibiotikaterapi?
[...]
A: Clostridium difficile

Q: Hur diagnostisera bakteriella gastroenteriter?
[...]
[...]
[...]
A: PCR; Odling; Blododling (invasiva/systemiska)

Q: Vad är vanligaste etiologin för diarre hos barn mellan 6 månader och 3 år?
[...]
A: Rotavirus

Q: Vad är vanligaste orsaken till viral gastroenterit under vintern?
[...]
A: Caliciviridae

Q: Hur diagnostisera virala gastroenteriter?
[...]
[...]
A: PCR; Påvisning av antigen

Q: Vilket provmaterial används vid diagnostik av virala gastroenteriter?
[...]
A: Faeces

Q: Vad är viktigaste behandlingen vid gastroenteriter?
[...]
A: Vätskeersättnign

Q: Vilken är den vanligaste anmälningspliktiga bakterien som orsakar gastroenteriter i Sverige?
[...]
A: Campylobacter

Vilka är de 4 huvudsymptomen vid meningit?
Feber
Nackstyvhet
Huvudvärk
Medvetandepåverkan

Q: Vad är patogenesen för bakteriell meningit?
[...]
A: Kolonisering av övre luftvägar -> penetration av epitel -> hematogen spridning -> penetration av BBB

Q: Hur diagnostiseras meningit?
[...]
[...]
A: Lumbalpunktion -> Mikroskopi, odling, PCR; Blododling

Q: Vad är de vanligaste patogenen till meningit hos spädbarn?
[...]
[...]
[...]
A: Betahemolytiska streptokocker grupp B (Streptococcus agalactiae); E. coli; Listeria monocytogenes
Extra: Mnemonic: BEL SN SL

Q: Vad är de vanligaste patogenen till meningit hos unga vuxna?
[...]
[...]
A: S. pneumoniae; N. meningitidis
Extra: Mnemonic: BEL SN SL

Q: Vad är de vanligaste patogenen till meningit hos äldre?
[...]
[...]
A: S. pneumoniae; Listeria monocytogenes
Extra: Mnemonic: BEL SN SL

Q: Hur kan man förebygga meningit?
[...]
[...]
[...]
A: Vaccination mot HIB; Pneumokocker; Meningokocker (ej allmänna vaccinationsprogrammet)

Vad är vanligaste virala orsakerna till meningit respektive encefalit?
Meningit: Enterovirus
Meningit: HSV-2
Meningit/encefalit: TBE
Meningit/encefalit: VZV
Encefalit: HSV-1
Extra: Mnemonic: Het VH

Q: Vilka bakterier testar urin-antigen test för vid pneumoni?
[...]
[...]
A: L. pneumophila; S. pneumoniae

Q: Vad är erytema migrans ett tecken på?
[...]
A: Borrelios

Q: Vad är sena manifestationer av borrelia?
[...]
[...]
[...]
A: Neurologiska manifestationer meningit och kranialnervpares; Artrit; Acrodermatitis chronica atrophaticans, dvs svullen blåaktig hudfärgning

Q: Hur diagnostiseras borrelia?
[...]
[...]
[...]
A: Klinisk bild och anamnes; Serologi; Eventuellt PCR på ledvätska

Q: Vad är indikationen för serologisk provtagning vid borrelia?
[...]
[...]
A: Anamnes; Klinisk bild som talar för disseminerad infektion eller sena manifestationer
Extra: Vid EM har serologi inget diagnostiskt värde

Q: När har man HBsAk?
[...]
[...]
A: Tidigare vaccination; Ibland efter genomgången infektion

Q: När har man HbcAK?
[...]
A: Tidigare genomgången/kronisk infektion. Fås ej av vaccination

Q: När har man HBsAg?
[...]
A: Aktuell infektion

Q: När har man HBc IgM?
[...]
A: Akut hepatit B

Q: När har man HBeAk?
[...]
A: Kronisk hepatit

Q: När har man HBeAg?
[...]
A: Högsmittsam hepatit B