Title: LÄK BasV2_M1–3 / Embryologi

Q: Specialisering = [...]; Celldelning = [...]
A: Differentiering; Proliferation

Q: Utvecklingsbiologin kan delas in i [...] och [...].
A: deskriptiv embryologi; molekylär förståelse

Q: Deskriptiv embryologi
A: Anatomin hos det växande embryot. (Väldigt gammalt.)

Q: Molekylär förståelse (embryologi)
A: Mekanismerna – vilka gener och proteiner som är viktiga för vår utveckling. (Ganska ny.)
Kopplad till genreglering samt cellkommunikation.

Q: Inom regenerativ medicin tittar man ofta på de mekanismer som får cellerna att [...] och [...].
A: utvecklas; differentieras

Q: Vad är epigenes?
A: Teori om att det finns en gradvis tillväxt som leder till embryot, och i slutändan avkomman.
En frö —> blommor
Ett ägg —> kyckling
Motsätts preformationsteorin (=färdigformat embryo).

Q: Tiden i graviditeten kan räknas på olika sätt: dag 1 i embryologi och utvecklingsbiologi räknas från [...], men från [...] på MVC.
A: befruktning; start för senaste menstruation
Back Extra: På MVC: då det är svårt att veta exakt när befruktning sker.

Cellen behöver kunna överleva, dela på sig, specialisera sig, och dö /apoptos. Vidare behöver den kunna kommunicera samt samarbeta.

Q: Hur blir celler olika (differentiering)?
A: - Alla celler (i stort sett) har samma arvsmassa, samma antal gener, c:a 25'000.
- Generna uttrycks olika, varje celltyp har bara ett visst antal gener «påslagna» samtidigt.
- Genreglering, som leder till olika egenskaper via centrala dogmat (DNA–>mRNA–>Prot), är därför mycket viktigt i kroppens celler.

Celler kommunicerar på olika sätt: contact-dependent, parakrint, synaptiskt, och endokrint.
Back Extra: Contact-dependent = ligand + receptor = proteiner —> signaltransduktion.
Parakrint = begränsat område, lokal påverkan.
Synaptiskt = i vårt nervsystem, synaptisk klyfta med målcellen.
Endokrint = hormonellt, via blodbanan. Kan åka långt och nå många celler.

Q: Cytoskelettet är viktigt för [...], [...] och [...].
A: struktur; proteintransport; rörelse
Back Extra: Cellens inre «skelett» och muskulatur.

Q: Tidigt i utvecklingsstegen ser det [...] ut mellan organismerna. Det finns [...] och däribland liknande [...].
A: väldigt lika; tillräckligt stora likheter; molekylära mekanismer

Q: Redogöra för embryonalperiodens karaktäriska drag hos människan.
A: Embryo är de tidiga anlagen till ett djur eller en växt.
Hos däggdjur brukar man kalla det ett embryo från att ägget har befruktas till dess att man kan se armar och ben/att alla viktiga strukturer och organ bildats, efter detta kallas det foster.
Hos människor sker övergången från embryo till foster cirka 8–9 veckor efter befruktningen.
––> Alla viktiga strukturer och organ bildas
—> Fostret är som mest känsligt för fosterskadande (teratogena) ämnen (alkohol, droger, neurosedyn/thallidomid, virus, +++vitamin A)

Q: Redogör för fetalperioden (fosterperioden) hos människan.
A: Fostret är den ofödda avkomman hos däggdjur som föder levande ungar. Fostertiden sträcker sig från embryonalstadiet, då de huvudsakliga organen tagit form, till födseln. Hos människan motsvaras det av tiden från och med den 9. graviditetsveckan/månad 2. Foster skall särskiljas från embryo.
—> tillväxer kraftigt framöver
—> organ mognar så att de kan fullgöra sin funktion

Q: Vad är den perinatala perioden?
A: Tiden runt födseln (olika livssyn på hur «runt» ska definieras – -1+1d för Matti / -5+1mån för 1177).
—> Stor fysiologisk omställning.
—> Flera organ ska börja fungera då.

Q: Vad är den postnatala perioden?
A: Födseln —> couic
Där sker ytterligare mognad: hjärna, tillväxt, könsmognad.

Q: Vad är regenerativ medicin?
A: - Regenerativ medicin omfattar olika sätt att reparera, ersätta, eller regenerera skadade celler, vävnader eller organ.
- Regenerativ medicin definieras brett som innovativa terapiformer som bygger på förståelse av kroppens utvecklingsbiologiska mekanismer.

Q: Stamceller kan producera [...] OCH [...].
A: fler stamceller; specialiserade celler
Back Extra: Stamceller har alltså stor potential att ge upphov till olika typer av celler —> potentialen sjunker desto mer differentierad cellen blir.

Q: I vilka utvecklingsstadier kan man hitta stamceller?
A: Stamceller finns både i embryot men också i den vuxna individen (t ex tarmepitel, benmärg mm).

Q: Allteftersom stamcellerna differentieras sker [...] av potentialen.
A: en progressiv restriktion

Q: Totipotenta stamceller
A: - Kan utvecklas till vilken celltyp som helst i embryot/embryots del av placenta (moderkakan).
- Kan ge upphov till en hel organism, plus extraembryonal vävnad.
- Zygot, klyvningsembryots celler.

Q: Pluripotenta stamceller
A: - Kan utvecklas till vilken celltyp som helst i embryot = många olika typer av differentierade celler
- Inre cellmassan i blastocysten – «embryonala stamceller» —> Olika groddlager (d v s alla celler i embryot, men inte extraembryonal vävnad);

Q: Multipotenta stamceller
A: Kan ge upphov till ett mindre antal differentierade celler, vanligtvis inom samma organ. T ex somatiska stamceller i blod, hjärna, tarm mm.

Q: Unipotenta stamceller
A: Kan bara ge uppgov till én typ av differentierade celler.

Q: Den regenerativa kapaciteten skiljer sig mellan [...] och [...].
A: olika organ; olika organismer
Back Extra: Hos människan: t ex levern = hög kapacitet till regeneration.

Q: Vad är baskonceptet som man använder sig av inom regenerativ medicin?
A: Molekylära processer som används under en individs utveckling «återanvänds» ofta vid t ex läkning av skada senare i livet.

Q: I huden finns det signaler som [...] när cellerna [...]. I händelse av sår migrerar fibroblaster och förökar sig.
A: stoppar delning; sitter täta

Q: Vad är fördelen med sex?
A: - Meios skapar genetisk diversitet —> utbyte av genetiskt material mellan cellerna, möjliggör variation.
- Sexuell fortplantning ger organismer en kompetitiv fördel:
1. Avkommans adaptabilitet (om miljön ändras, finns det substrat för att vissa individer anpassas bättre – förutsätter variation i populationen (Darwin^TM))
2. Eliminering av fördärvliga (deleterious) gener. T ex genom partnerurval, cf. påfågel.

Q: [...] är [...].
A: Gametogenesen; bildandet av könsceller (ägg och spermier)

Q: Äggceller bildas i [...] hos kvinnor.
A: äggstocken (ovary)

Q: Spermier bildas i [...] hos män.
A: testiklarna (testis)

Q: Meios kallas också för [...].
A: reduktionscelldelning

Q: Zygot är [...].
A: den cell som bildas när spermien och ägget sammansmälter

Front: Vad kan gå fel under meiosen?
Back: - Fel kan ske vid segregationen under meiosen av kromatider till de olika dottercellerna.
—> 10% av ovocyterna (=omogna äggceller) har en kromosom för mycket/för lite —> ger spontant abort alt. olika syndrom, t ex Downs syndrom (trisomi 21), Turners (X0), Klinefelters (XXY, XXXY, XXXXY; alla blir män), eller XYY
- Kromosomdelar kan flyttas mellan icke-relaterade kromosomer. Spontan abort vanligast.
Fusk: 2st

Under gametogenesen sker utbyte av gener mellan homologa kromosomer. Sexuell reproduktion ger alltså möjligheter till nya kombinationer av anlag och ger därför en evolutionär fördel.

Jämför meiosen och mitosen och skillnaderna mellan dem.

Q: Hur många olika könsceller är det teoretiskt möjligt att bilda under könsceller?
A: Minst 2^23! Omkombination sker också under meiosen, vilket ger ännu fler möjliga sätt att blanda kromosomer på.

Q: Beskriv tidsaxlarna för att bilda könsceller hos män och kvinnor.
A: Man: Spermatogenes börjar i puberteten; pågår livet ut.
Kvinna: Ovogenesen börjar i embryot, stannar av i meiosens första delning och vilar till första menstruationen:

Q: Hur bildas äggen hos kvinnor?
A: En mognadsprocess i äggstocken:
Varje månad rekryteras 5-12 primordialfolliklar —> mognad
MEN bara ett ägg kommer mogna —> ökar i storlek; 14d = moget —> till äggledaren.

Under ovogenesen i äggstocken återupptas meios delning I vid dag 13-14 (efter ägglossning) men stannar i delning II. Meiosen fullbordas först efter det att spermien trängt in i ägget.

Q: Spermien består av flera delar. Vilka?
A: Akrosom = höljet, med proteaser för att tränga igenom ägget.

Sertoli- och Leydigceller behövs för spermatogenes. Deras roll är att ta hand om «överblivet» material från spermatocyterna samt att producera tillväxtfaktorer och könshormoner.

Q: Hos män bildas [...] per primär spermatocyt, detta tar 64d. De resulterande spermatozoerna är [...] i 24-48tim. Spermatogenesen fortgår [...].
A: fyra spermatider; befruktningsdugliga; livet ut

Q: Hos kvinnor bildas [...] per primär ovocyt. Hos män bildas [...] per primär spermatocyt.
A: én gamet; fyra spermier

Q: Varifrån kommer gameterna hos embryot?
A: - De bildas i gulesäckens vägg (primitiva könsceller – PKC).
- Migrerar sedan till genitalåsen (genital ridge).
—> migration från «ballongen» till genitalåsen.

Q: Beskriv kortfattat befruktningen från äggcellens perspektiv.
A: —> Den befruktade äggcellen börjar dela på sig redan i äggledaren!

Front: Beskriv befruktningen från spermiens perspektiv.
Back: - Spermier genomgår kapacitation under vandringen till ovocyten (mognar så att den kan tränga igenom zona pellucida).
- Spermien binder till zona pellucida.
- Akrosomreaktionen (akrosom=höljet) utlöses så att proteaser hjälper spermien tränga igenom zona pellucida.
- Cellmembranerna fuserar.
- Ovocytens meios II avslutas innan cellkärnorna fuserar (—> zygot).
Fusk: 5st

Q: Hur kan polyspermi förhindras?
A: - Om två spermier tränger in fås ett icke-livsdugligt embryo.
- Flera system för att stoppa polyspermi har därför utvecklats (så att inte andra spermier kan binda), bl a:
1. Kortikalreaktionen (proteiner som får zona pellucida att ändra sig genom exocytos)
2. Inaktivering av spermiereceptorer

Q: Vems mtDNA har vi fått?
A: - Mitokrondrier nedärvs maternellt, genom den stora ovocyten.
- Sjukdomar orsakade av fel i mitokondriens gener nedärvs maternellt, ej mendelskt.
—> Kan användas för att titta bakåt på släktträdet.

Q: Prenatal period
A: Inbegriper såväl fetalperioden som embryoperioden. Perioden från befruktning till födseln.

Q: Aneuploidi
A: Numerisk kromosomavvikelse. Antalet kromosomer varierar abnormalt, ger spontant abort alt. olika syndrom, t ex trisomi 21/Downs syndrom, Turners (X0), Klinefelters (XXY, XXXY, XXXXY —> alla=män), eller XYY.
—> d v s man har inte diploidi (utan mono-, tri-, tetraploidi osv. eller nullisomi).

Front: Dag 1–4 embryologi
Back: Klyvningsembryot delar sig och vandrar geom äggledaren.
Fusk: Klyvningsembryot

Q: Hur delar klyvningsembryot sig?
A: [Dag 1–4]
- Växer inte i storlek; avgränsat av «äggskalet» zona pellucida
- Mycket lite RNA- & proteinsyntes (halvering av cellstorleken hela tiden —> de blir mindre och mindre*).
*VS i vanliga fall: celldelning=tillväxt (två lika stora celler).

Q: Cellerna i klyvningsembryot är [...].
A: totipotenta stamceller
Back Extra: Stor potential —> hela embryot + extra embryonalvävnad.

Front: Dag 4 embryologi
Back: Cellerna i klyvningsembryot är alla lika – totipotenta stamceller – fram till morulastadiet (16-cellstadiet; ~lika stor som en ovulerad äggcell=äggcell som släppts).
—> Där, i morulan, ligger cellerna tätt an mot varann: kompaktering av embryot.
Fusk: Morula

Front: Dag 5 embryologi
Back: - Blastocysten bildas.
- Blastocysten «kläcks» ur zona pellucida.
Fusk: Blastocysten

Q: Vad består blastocysten av?
A: [Dag 5]
Består av två sorters celler:
- Inre cellmassa (embryoblast): (1) Bildar embryot; (2) Pluripotenta stamceller*
- Trofoblast: (1) Bildar extraembryonal vävnad; «embryots del» av placentan (yttre cellmassa)
*används i forskning —> tillsätter signalmolekyler (tillväxtfaktorer) för att få fram specifika celler

Q: Hur «kläcks» blastocysten?
A: Den «kläcks» ur zona pellucida tack vare proteaser som sitter i endometriet (livmodersslemhinnan) och bryter up zona pellucida (enzymatisk reaktion).

Q: Varför är det viktigt att blastocysten «kläcks» ur zona pellucida?
A: [Dag 5]
Den nakna blastocysten kan nu binda till livmoderslemhinnan (decidua).

Front: Dag 6 embryologi
Back: Blastocysten implanteras i livmodersslemhinnan (tack vare att den «kläcktes» ur zona pellucida under dag 5).
Fusk: Blastocysten LEVEL 2

Q: Vad händer när blastocysten implanteras i livmodersslemhinnan (endometriet)?
A: - Kontakt med livmodersslemhinnan stimulerar celldelning i trofoblasten*.
- Trofoblasten delar upp sig i: (1) Syncytiotrofoblast – invaderar livmodersslemhinnan (membranerna fuserar —> delade cellkärnor); (2) Cytotrofoblast – omger blastocysthålan (ser ut som normala celler)
*Celler som omger ICM/embryoblasten

Q: Vad är ektopisk graviditet (utomkvedshavandeskap)?
A: När implantation (av blastocysten) inträffat på fel plats.
—> C:a 2% av alla graviditeter
Utom | kved=livmoder | havandeskap=graviditet

Q: Vad kan ektopisk graviditet (utomkvedshavandeskap) ha för konsekvenser?
A: - Kan leda till svåra blödningar (ruptur av äggledare)
- Ökad risk efter äggledarinflammation

Front: Dag 7-8 embryologi
Back: Embryot blir bilaminärt: ICM (=embryoblast) delas upp i epiblast (=primärt ektoderm) & hypoblast (=primärt endoderm).
Fusk: Bilaminärt

Q: Dag 8 embryologi
A: Amnionhålan bildas.
—> Mellan epiblasten och cytotrofoblasten.

Front: Dag 9 embryologi
Back: Embryot helt implanterat, lakuner kan ses (hålrum mellan syncytiotrofoblast – kommer fyllas med blod från mamman) & Heusers membran (celler växer runt blastocysthålen) börjar bildas.
Fusk: Helt implanterat

Front: Dag 10–11 embryologi
Back: 1. Blastocysthålan kallas primär gulesäck när Heusers membran omger den.
2. Lakuner fuserar med moderns cirkulation och blodfylls.
3. Ytterligare en håla börjar bildas: Korionhålan —> Heusers membran och cytotrofoblasten utsöndrar acellulärt material som separerar dem (—> extraembryonalt retikel?? —> TO ASK).
Extraembryonalt retikel —> mellan Heusers membran och cytotrofoblast.
(Korionhålan ses inte än här)
Fusk: Blastocysthålan blir…
+ Lakuner…
+ Ny håla

Front: Dag 11–12 embryologi
Back: Korionhålan bildas:
- Extraembryonala mesodermet täcker Heusers membran & cytotrofoblasten
- Extraembryonala retiklet bryts ner
- —> Korionhålan bildas (3 hålrum totalt nu).
Fusk: En till håla bildas (har redan börjat bildas vid dag 10–11)

Front: Dag 12–13 embryologi
Back: Den primära gulesäcken snörps av och den definitiva gulesäcken bildas.
Fusk: Händer saker med primära gulesäcken som leder till att…

Q: Hur ser embryot och alla hålrum i slutet av vecka 2?
A: —> Cytotrofoblasten växer in i syncytiotrofoblasten.
(Blått=epiblast; Gul=hypoblast)

Q: Vad blir det av alla hålorna?
A: —> Korionhålan trycks ut av amnionhålan allteftersom själva embryot växer.

Q: Hur uppstår kontakten mellan moderns och embryots cirkulation i placenta?
A: - C:a dag 9–10: Maternella blodkärl får kontakt med lakuner
- C:a dag 11–13: Primärvilli bildas från cytotrofoblasten (–>extraembryonalt) (bild A)
- Dag 21: Villi har nu mognat till tertiärvilli med fetala kapillärer i (bild C) —> utbyte av näringsämen + gaser (MEN inget utbyte av själva blodet!)

Q: Hur ser moderns blodtillförsel till lakunerna via placenta ut?
A: Fr o m dag 21.

Q: Hur ser embryots kontakt med lakunerna ut?
A: Fr o m dag 21 (innan: enkel diffusion).
(Fetala kapillärer = där utbytet sker; inte i navelsträngsartär och -ven).

Q: Vad är placentans roll?
A: Skyddande barriär.
- Barriär mellan embryots och moderns cirkulation.
- Förändras under embryoutvecklingen.
- Skydd mot infektioner, div. substanser/läkemedel bl a – men inkomplett! (t ex kan rubellavirus & hiv «ibland» & vissa teratogena ämnen ta sig igenom; tuberkulos nästan aldrig)

Front: Vad bildas tidigt under vecka 3 av embryots utveckling?
Back: - Primitivstrimma
- Primitivknottra
- Kloak- & buccofaryngealmembran
Fusk: 3st

Q: Primitivstrimma
A: Bildas tidigt under vecka 3.
Långsträckt förtjockning på epiblastytan.

Q: Primitivknottra
A: Bildas tidigt under vecka 3.
Viktig för kroppens höger-/vänsteraxel → cilier
(=primitive node)

Q: Kloak- & buccofaryngealmembran
A: Bildas tidigt under vecka 3.
Blivande anus & mun.

Q: Förklara gastruleringen översiktligt.
A: [Vecka 3]
- Epiblastceller vandrar ner genom primitivknottran och primitivstrimman. Cellerna tränger undan hypoblasten (=primära endodermet) och bildar definitivt endoderm (A) och mesoderm (B).
- Celler som blir kvar i epiblastlagret byter namn till ektoderm.
(Hypoblasten under bortskjuts bara —> bidrar inte till embryot!)

Q: Beskriv migrationsvägarna för flyktningscellerna (epiblastceller) under gastrulationen.
A: [Vecka 3]
—> Celler vandrar till olika ställen (tack vare signalmolekyler) —> var de migrerar påverkar vad de blir sedan.
(först ner, sedan anteriort alt. lateralt)
—> De migrerande epiblastcellerna kommer bli mesodermet.
—> Celler som migrerar genom knottran (node) kommer stanna längs mittlinjen; celler som migrerar genom primitivstrimman kommer ta en mer lateral väg.

Extra 1: Könscellerna har ett separat ursprung – migrerar ju från gulesäcken till genitalåsen=genital ridge (som PKC=primitiva könsceller).
Extra 2: (Behöver bara kunna känna igen här/kunna några exempel)

Q: Hur bildas ryggsträngen (notokorden)?
A: Celler vandrar ner genom primitivknottran (=primitive node ≠ primitivstrimman!) & bildar notokorden —> mesodermala celler.
(ligger precis under primitivstrimman)

Q: Vad är ryggsträngens (notokordens) funktion?
A: - Inducerar neuralrörsbildning —> skickar signaler till angivande ektoderm om att bilda nervsystem
- Definierar embryots mittlinje.

Front: Vad har den primitiva knottran för roll?
Back: (=primitive node)
- Celler vandrandes genom primitivknottran ger upphov till endodermet och ryggsträngen (notokorden) —> startar notokordalprocessen
- Bestämmer kroppens höger-/vänsteraxel genom att cilier i primitivknottran för tillväxtfaktorer till embryots vänstra sida
- —> Asymetriska organ: hjärta, lungor, magsäck, lever, mjälte.
(Ciliedefekter har ett samband med vänster-högerdefekter —> t ex situs inversus)
Fusk: 3st (el. 2+1)

Q: Hur specialiseras mesodermet?
A: - Paraxialt mesoderm: somiter (bubbla intill axeln).
- Intermediärt mesoderm: njurar, inre genitalia (bubbla mellan de två andra).
- Lateralplattemesoderm: bl a hjärta, kärl, tarmväggar, underhud (+somiter också), delar av extremiteter (mest lateralt).

Q: Hur och när bildas somiterna?
A: - Bildas från paraxiala mesodermet —> nya somiter anläggs först rostralt/kraniellt sedan längre kaudalt —> alla ligger längs kroppsaxeln.
- —> Första segmenteringen i embryot.
- Påbörjas andra halvan av vecka 3 —> pågår till c:a dag 30.
- Totalt bildas 40–42st.

Q: Vad ger somiterna upphov till?
A: - Sklerotom: ryggrad, revben, bröstben.
- Myotom: muskler.
- Dermatom: underhud.

Q: Under vecka 3 blir embryot [...] genom [...].
A: trilaminärt; gastruleringen
Back Extra: Tre groddblad/groddlager!

Q: Vad är överkorsningar?
A: Kromosomal överkorsning: delar av homologa kromosomer i ett kromosompar byter plats med varandra (kromosomändarna – helt slumpartat).

Q: När sker överkorsningar?
A: I meiosens första fas (profas I).

Q: Beskriv hur överkorsningar går till.
A: 1. Homologa kromosomer parar ihop sig – «gen mot gen».
2. De dras tätt ihop av ett proteinkomplex (kohesinkomplex).
3. Flera proteiner klipper DNA:t.

Q: Vilken betydelse har överkorsningar under meiosen?
A: Skapar genetisk variation genom att öka genetisk diversitet (=genetiska variationer) mellan gameterna ytterligare.

Q: Ungefär [...] överkorsning/ar sker per par kromosomala homologer.
A: 2-3

Q: Hur kommer det sig att överkorsningar under meiosen kan skapa genetisk variation?
A: Det finns små genetiska skillnader mellan homologer (—> olika alleler kan finnas).

Q: Vad kan hända om överkorsningarna under meiosen går bananas?
A: Vid fel kan överkorsning leda till genetiska deletioner eller duplikationer.

Q: Hur bestäms kön i embryot?
A: - Könskromosomer (XX=kvinna; XY=man).
- Ägg har alltid X, spermier har antingen X eller Y.
- Närvaron av Y-kromosom resulterar i man.
- Spermie bestämmer kön*.
*(≠gonadutveckling!, inte X el. Y i primitiva könsceller (PKC) som bestämmer om de blir ägg el. spermie utan gonaderna).

Q: Vad bestämmer huruvida det blir ägg eller spermie i embryot?
A: - Inte X el. Y i primitiva könsceller (PKC) som bestämmer om de bildar ägg eller spermie.
- Manlig eller kvinnliga gonad bestämmer om PKC bildar ägg el. spermie.
- SRY-gen på Y-kromosom ger manlig gonadutveckling (testis) (utan—>kvinnlig gonadutveckling).
- SRY (transkriptionsfaktor) reglerar andra geners aktivitet.

Q: Hur ser spermieutvecklingen ut? Hur lång tid tar det?
A: 1. PKC (primitiva könsceller) går till gonad.
2. Pubertet: Spermatogonia delar sig mitotiskt (diploid) —> primära spermatocyter (2).
3. Primär spermatocyt påbörjar meios vid pubertet —> sekundära spermatocyter (4) —> spermatider (4).
4. Efter avslutat meios differentierar spermatider (till spermatozoer=spermier).
—> 2≈20d; 3≈20d; 4≈20d —> TOT=64d.

Q: Hur ser äggutvecklingen ut? Beskriv också tidsskalan.
A: 1. PKC (primitiva könsceller) till gonad.
2. Ovogonia delar sig mitotiskt (diploid) —> primär ovocyt (7mn v24, 700k vid födsel, 400k vid pubertet).
3. Primär ovocyt påbörjar meios I —> arrest.
4. Vid pubertet: ovocytmognad, meios I slutförs —> sekundär ovocyt.
5. Sekundär ovocyt påbörjar meios II (avslutas vid fertilisering) —> äggcell.

Q: Varför är det viktigt att få både mammans och pappans arvsmassa?
A: Det paternella och det maternella DNA:t är olika modifierat.
—> epigenetiska skillnader mellan maternellt och paternellt DNA.
—> t ex kan man se det när lejon och tiger korsas —> ger antingen tigon (pappa=tiger, mamma=lejon) eller liger (vice versa) —> ibland slås mammans gen av och pappan på, och vice versa (blir olika stora).

Q: Hur uppstår aneuploidi?
A: Uppstår p g a non-disjunction, antingen:
- normal parning —> icke-korrekt separation
- ingen parning —> slumpvis fördelning

Q: Downs syndrom (orsak, prevalens, karyotyp, cellulära mekanismer, symptom i stora drag)
A: - Typ av aneuploidi.
- Trisomi (eller partiell trisomi) av kromosom 21, uppstår p g a non-disjunction.
- Många gener bidrar till Downs syndrom.
- Oftast syns det på utseendet. Intellektuell funktionsnedsättning. Ökad risk för andra sjukdomar.
- 1:700 födda (SE).

Q: Turners syndrom (orsak, prevalens, karyotyp, cellulära mekanismer, symptom i stora drag)
A: - X0 (kan också ha en hel + en halv X-kromosom), uppstår p g a non-disjunction.
- Blir kvinnor.
- Kortvuxenhet, hjärtfel, hörselnedsättning, infertilitet, ingen pubertet.
- 1:2'500.

Q: Klinefelters syndrom (orsak, prevalens, karyotyp, cellulära mekanismer, symptom i stora drag)
A: - XXY (alt. XXXY, XXXXY), uppstår p g a non-disjunction.
- Blir män.
- Väldigt olika penetrans —> allt från 0% (personen har ingen aning) till väldigt penetrant fenotyp.
- Lite mer kvinnliga former, långvuxenhet, små testiklar, låg testosteronproduktion —> infertilitetsproblematik.
- 1:700.

Q: [...] benämns också [...].
A: Bildandet av neuralplattan; neural induktion

Q: Beskriv neuralinduktion/bildandet av neuralplatta.
A: [Inleds vecka 3]
- Signaler från det underliggande mesodermet (bl a notokorden) inleder processen.
- C:a 50% av ektodermet bildar neuralplattan (resten blir epidermis) —> bildas OVANPÅ notokorden.

Q: [...] benämns också [...].
A: Bildandet av neuralröret; neurulering

Q: Beskriv neurulering/bildandet av neuralröret.
A: - Neuralplattan viks som ett papper med veck förankrat i notokorden.
- Ektodermet trycker på från båda sidorna så att neuralröret bildas (—> blir V-format).
- Avknoppning av neuralröret från övrigt ektoderm (som blir epidermis).

Q: Vad finns i ektodermet som underlättar rörbildning?
A: «Gångjärn» —> apikal aktin (zonula adherens) med adherens junctions.

Q: Var finns neurallist?
A: =neural crest

Front: Vad sker när neuralröret bildats?
Back: - Mellan dag ~21–26 sluts neuralröret: först punktvis längs rörets längsaxel, varefter röret sluts som ett blixtlås mellan dessa punkter (börjar i nackregionen, går åt båda håll).
- Rörets öppna ändar (neuroporer) sluts sist, runt dag 29–30.
Fusk: Det sluts

Q: Vad är spina bifida?
A: - Defekt i posterior neuralrörsslutning —> ofullständig neuralrörsslutning, leder till att ryggraden inte utvecklas korrekt runt ryggmärgen.
- Olika allvarlighetsgrad. Oftast asymtomatiskt.
- Folsyra (B_9-vitamin) till modern reducerar risken dramatiskt.
- Approx 0.4:1'000 (15–25 barn/år i Sverige).
—> ryggmärgen kan knappt märkas (längs vänsterut=spina bifida occulta) till att ryggmärgen buktar också utåt i de mer allvarliga, men mer ovanliga fall.

Q: Anencefali
A: - Defekt i anterior neuralrörsslutning.
- Hjärnan står här alltjämt i kontakt med fostervattnet (amniotic fluid) och kan inte utvecklas.
- Alltid dödligt.

Q: Vad är neuralrörskrökning?
A: Under neurulering kröks även embryot: kranialt först (mesencephalic flexture).

Q: Hur utvecklas hjärnan i samband med neurulering?
A: - Ytterligare tillväxt får mitthjärnan och bakhjärnan att vikas in under framhjärnan.
- Vindlingar (gyri) och fåror (sulci) ökar hjärnbarkens yta.

Q: Vad gör neurallistceller?
A: =neural crest cells
- Neurallistceller vandrar in från neurallisten under neurulering (grönt på bilden).
- Neurallistceller migrerar långa sträckor och ger upphov till vitt skilda celltyper.

Q: Vilka celltyper härrör från neurallistceller?
A: Neurallistceller ger upphov till bl a (fett=att veta):
- nervceller i PNS
- binjuremärg
- pigmentceller i huden =melanocyter
- celler i hjärtat (kan vara retledningssystemet, mesodermet formar också)
- samt ben+brosk+muskler i skallen.

Q: Vad gör gälbågar?
A: Bildar många av huvudets och halsens strukturer (bl a stora delar av ansiktet), däribland överkäke (maxillarprocessen) och underkäke (mandibullarprocessen).

Q: Hur är gälbågarna uppbyggda?
A: Varje gälbåge har:
- broskbåge
- artär
- specifik muskulatur
- nerv
(samma evolutionär historia som riktiga fiskgäl)

Q: Hur många gälbågar bildas det?
A: Fem (1, 2, 3, 4 och… 6!) – endast fyra på bilden.
(=pharyngeal arches/branchial arches)

Q: Vad är maxillarprocessens och mandibularbågens roll?
A: Utvecklas från en av gälbågarna (den 1:a):
- Maxillarprocessen bildar överkäke.
- Mandibularbågen bildar underkäke.

Q: Läpp-, käk- och gomspalt
A: - Fel vid slutningen av maxillarprocessen ger läpp, käk- eller gomspalt (kan korrigeras med kirurgi).
- 2:1'000 (SE).

Q: Hur veckas embryot och vad sker då?
A: - Embryot tillväxer och viks på både längden och bredden.
- Endodermal vävnad innesluts: mag-tarmkanal bildas.
- Extremitetsutskotten bildas efter veckningen —> kommer leda tilla armar & ben.

Q: Hjärta och blodkärl bildas från [...] och [...].
A: mesodermet; neurallistceller
Back Extra: Lateralplattemesodermet för att vara petig.
—> Vasculogenes (nybildning av kärl från blodöar)
—> Angiogenes (avknoppning och utväxt från tidigare kärl)

Q: Mag-tarmkanalen bildas från [...].
A: endodermet
Back Extra: Mer noggrant från ett rör av endoderm (=tarmröret).
Förbunden med navelsträngen (genom gulegången).

Q: Lever, gallblåsa och bukspottkörteln/pankreas bildas från [...] genom [...].
A: endodermet; utskott från den nybildade tarmen
Back Extra: Genom diverse divertiklar (utskott) från tarmen.

Q: Lungorna bildas från [...] genom [...].
A: endodermet; ett utskott från (fram)tarmen

Q: Vad är tillväxtfaktorer och vad gör dem?
A: Proteiner som verkar som signalämnen för celldelning och differentiering och reglerar på detta sätt utveckling och tillväxt av celler, vävnader och organ hos levande organismer. Hos flercelliga organismer kan tillväxtfaktorer verka lokalt i vävnaden eller transporteras genom blodförloppet till sina målceller
—> Viktiga under embryonalutveckling.

Q: Vilka olika huvudtyper av receptorer finns det?
A: - Ytreceptorer —> oftast större proteiner som binder
- Intracellulära receptorer

Q: Vilka olika typer av ytreceptorer finns det?
A: Finns tre olika klasser:
- Jonkanalkopplade: ligand öppnar/stänger jonkanal —> viktig vid t ex snabb synaptisk signalering.
- G-proteinkopplade (största familjen av ytreceptorer): ligandaktiverad receptor reglerar aktivitet av membranbundet protein (enzym eller jonkanal) —> kraftig konformationsförändring —> signaleringskaskad.
- Enzymkopplade: ligandaktiverad receptor som kan fungera som enzym eller associera med och aktivera enzym —> konformationsförändring —> signaleringskaskad.

Q: Vad för effekter kan receptorer ha?
A: Via intracellulära signalmolekyler —> effektorproteiner som kan leda till:
- Modifierad metabolism (metaboliskt enzym)
- Modifierad cellutformning eller -rörelse (cytoskelettprotein)
- Modifierat genuttryck (transkriptionsfaktor) —> väldigt viktigt under utvecklingen

Q: Vad gör signalmolekyler (ofta)?
A: Reglerar ofta genuttryck —> påverkar aktivitet av transkriptionsfaktorer —> förändrat genuttryck.

Q: Vad gör transkriptionsfaktorer?
A: Kan påverka uttrycket av många gener.
Har också gener som kodar för dem —> en annan transkriptionsfaktor måste slås på för det!

Q: Det sista intracellulära signalproteinet i en signaleringskaskad är ofta [...] som [...] för att [...].
A: ett proteinkinas; kopplar fosfatgrupper till proteiner; slå på/stänga av dem

Q: Vad är signalintegrering?
A: Cellen är omgiven av många olika signalmolekyler.
—> Celler tolkar informationen genom signalintegrering.
—> Mekanismer för hur två eller flera signalvägar kan prata med varandra (rött på bild 2).
—> möjliggörs av intracellulära budbärare och signalproteiner.

Q: Vad gör amplifiering?
A: - Ökar hastigheten av en signaleringskaskad.
- Förstärker signalen.
—> möjliggörs av intracellulära budbärare och signalproteiner.

Q: Intracellulära budbärare och signalproteiner möjliggör (1) [...] och (2) [...]. De processerna i signaleringen kan dock också vara [...].
A: integrering; amplifiering; nära kopplade till uppkomst av cancer
Back Extra: (integrering=signalintegrering)

Q: Transkriptionsfaktorer ingår ofta, genom signalintegrering och amplifiering, i [...].
A: genregulatoriska nätverk
Back Extra: Ofta väldigt komplicerade nätverk.

Q: Det händer att [...] transkriptionsfaktorer används för organutveckling i [...].
A: samma; olika arter

Q: Vad är transgena djur (i forskning)?
A: När man går in och lägger till en gen på ett djur —> transgent.
—> T ex lägga till en gen som uttrycker GFP (Green Fluorescent Protein) i möss i alla vävnader (viktigt verktyg t ex vid transplatationsstudier —> man kan följa de gröna cellerna).
Termen kan också inkludera knockout möss (men kan också betraktas separat) —> har inaktiverat en/flera gener.

Q: Vad är morfogener?
A: Punktformiga källor som därmed ger upphov till en koncentrationsgradient.
—> typ av parakrin signalering.
—> Celler (som har receptorn i fråga ofc) kan ge olika «svar» beroende på koncentrationen av morfogenet.

Q: Vad är teratogener?
A: Fosterskadande (=teratogena) ämnen —> missbildningar (alkohol, droger (inkl kokain), neurosedyn/thallidomid, virus, höga doser vitamin A, …).
≠mutagener (inte nödvändigtvis, men båda kan såklart överlappa varandra).

Q: Hur anläggs njurarna och inre genitalia (gonaderna) under utvecklingen?
A: Från intermediära mesodermet.
Primitiva könsceller (PKC) bildas i gulesäckens vägg och vandrar sedan mot gonadanlagen i genitalåsen. Gonaderna där utvecklas till testiklar eller ovarier beroende på om SRY-genen finns, och manliga/kvinnliga gonaderna kommer då bestämma om PKC bildar ägg eller spermie.

Q: Vasculogenes
A: [Bildning av blodsystem]
Nybildning av kärl från blodöar.

Q: Angiogenes
A: [Bildning av blodsystem]
Avknoppning och utväxt från tidigare kärl.