Title: LÄK BasV1 / Etik (Alma)

Q: Normativ etik
A: Förskriver teorier om hur man bör handla

Q: Deskriptiv etik
A: Beskriver hur något är

Q: Analys
A: Baseras vanligen på å ena sidan fakta, empirisk data, sannolikheter. Etc. å andra sidan värderingarna, etiska principer och teorier.

Q: Autonomi
A: Autonomi (självstyre) innebär självbestämmanderätt

Q: Autonomiprincipen
A: Att man bör respektera en persons/patients rätt att vara med och bestämma om sådant som berör den egna personen.

Q: LPT
A: Lagen om psykiatrisk tvångsvård (är främst till för att skydda den som blivit svårt psykisk sjuk).

Q: Beslut
A: Brukar vanligen tas mot bakgrund av en bedömning av å ena sidan fakta och å andra sidan värderingar enligt följande förenklade modell: fakta / värderingar = beslut

Q: Beslutskapabel
A: Är den person som har förmågan att själv fatta framåtsyftande beslut utifrån adekvat information. Förmågan att fatta beslut är nära knuten till individens autonomi.

Q: Etik och psykologi
A: En viktig distinktion mellan etik och psykologi är de grundläggande frågorna man ställer. En etiker ger skäl för att man bör handla eller avstå från att handla på ett visst sätt och en psykolog kan exempelvis fråga hur en person känner när han eller hon handlar på ett visst sätt eller frågar sig vad som orsakar personens handlingar.

Q: Etik och juridik
A: Ibland blir juridiken eller lagstiftningen det som sätter gränserna för vad man får göra inom sjukvården, och hälso- och sjukvårdslagstiftningen samt lagen om yrkesverksamhet inom sjukvården (LYS) reglerar på olika sätt vad olika yrkesgrupper får och föväntas göra, och vad man inte får.

Q: Göra-gott-principen
A: även godhetsprincipen. Principen säger att man som läkare eller generellt inom sjukvården bör hjälpa människor genom att förebygga sjukdom, diagnostisera och behandla sjukdom, lindra smärta eller minska effekterna av tillståndet (om det inte går att bota).

Q: Humes lag
A: Säger att det aldrig går att dra en värderande eller normativ slutsats från enbart icke värderande eller icke normativa premisser. Det måste finnas någon norm som förutsätts.

Q: Icke-skada-principen
A: strävar man efter att göra gott och avstår från det som kan skada patienten.

Q: Läkarpaternalism
A: ett uttryck för en gammaldags syn på läkarens roll som den som både vet mest och därmed också vet vad som är bäst för patienten.

Q: Medicinsk paternalism
A: ex: läkaren fattar beslut angående en patient i patientens ställe, med vad läkaren anser är bäst för denna. Enligt det paternalistiska förhållningssättet antas läkaren veta mest och därför också veta bäst.

Q: Negativa rättigheter
A: rättigheter som motsvaras av andra plikter att avstå från att göra vissa saker mot rättighetsinnehavaren. Med en negativ rättighet menas att man har rätt att slippa något.

Q: Patientcentrering
A: patientcentrerad medicin representerar en patient-läkarrelation där patientens ställning är stärkt, där patientens medbestämmande har optimerats och där patienten tar ett aktivt ansvar för behandlingen av sin sjukdom.

Q: Positiva rättigheter
A: En positiv rättighet är en rätt att få något (ex. mat, boende, utbildning). En positiv rättighet kräver en aktiv handling från någon annan...
--> således kan en persons positiva rättigheter innebära någon annan skyldighet att tillhandahålla föremålet för den första personens rättighet.

Q: Presumerat samtycke
A: Kan inte patienten samtycka, då utgår man från att patienten vill ha vård.

Q: Rättvisa
A: Inom sjukvården liksom i allmänhet handlar om hur man bör fördela fördelar och bördor. Rättvisa är, liksom autonomi ett positivt värdeladdat begrepp med kontroversiell innebörd.

Q: Rättviseprincipen
A: inom medicinen/sjukvården i Sverige bör patienter (med samma sjukdom) utredas och behandlas lika oberoende av

Q: Stark paternalism
A: innebär att man fattar beslut i patientens ställe för patientens eget bästa trots att patienten är fullt kapabel att själv fatta beslut eller åtminstone delta i beslutfattandet.

Q: Svag paternalism
A: relaterat till patientens autonomi, och innebär att om patienten har nedsatt eller är helt utan autonomi (tillfälligt eller permanent) så är de belut som tas i syfte att hjälpa patienten paternalistiska, men eftersom autonomin är nedsatt eller obefintlig så anses paternalismen vara svag

Q: Tystnadsplikt
A: Inom medicin innebär att man håller tyst om sådant man har fått reda på om en patient, både beträffande diagnos, behandling och mer privata förhållanden.

Q: Eutanasi
A: administrering av läkemedel av vårdpersonalen med avsikten att förkorta en patients liv på patientens uttryckliga frivilliga begäran

Q: Värdekonflikt
A: En värdekonflikt innebär att det är svårt eller omöjligt att se hur den enas beteende konkret påverkar den andra.