Title: LÄK BasV1 / Redogöra översiktligt för funktioner i hjärt- och kärlsystemet, respirationssystemet, urinorganens system, matsmältningssystemet och nervssystemet (S3) och hur systemen är kopplade till varandra (S4)
Tags: Hjärta

vena cava superior/vena cava inferior →atrium dexter→valva atrioventricularis dextra/tricuspid valve→ventriculus dexter→valva trunci pulmonis→truncus pulmonis→arteriae pulmonales→lungkretsloppet→venae pulmonales→atrium sinister→atrioventricularis sinister/bicuspid valve→ventriculus sinister→valva aortae→aorta→arcus aortae→systemkretsloppet

Q: Vad är en vävnad?
A: En samling celler som i en organism har liknande uppgifter.

Q: Vad består en vävnad av?
A: - Stroma: stödjevävnaden (bindväven) i ett organ (building blocks).
- Parenkym: den funktionella vävnaden i ett organ, t ex hepatocyterna (=leverceller) i levern, körtelcellerna i en spottkörtel, lymfocyter —> omgivna alltså av bindväv = stödjevävnad —> stabilitet.

Q: Vad är ett organ?
A: En yttre eller inre kroppsdel med specifik funktion och form, t ex arm, hjärta eller lunga. Består av vävnader, som i sin tur är bildade av olika sorters celler.
—> hypofysen (eller bisköldkörtlarna) är de minsta organen i kroppen!
—> huden är det största organet till ytan

Q: Vad är kroppens olika vävnader?
A: 1. Epitel
2. Bindväv (=stödjevävnad)
3. Muskelvävnad
4. Nervvävnad

Q: Epitel
A: 1. Ytepitel
Finns på kroppens ytor (t ex hud och slemhinnor)
2. Körtelepitel
Utgör aktiva delen i körtlar. Producerar sekret.
(epi=utåt)
—> Karakteriseras av täta cellförband:
- Cellerna sammanfogas m h a fogsatser («junctional complexes») —> cellerna ligger ihop med varandra
- Jfr bindväv som har öppna cellförband, d v s cellerna ligger inte sammanfogade och har mellansubstans (matrix, intracellulärsubstans) mellan cellerna.

Q: Vad finns det för olika typer av ytstrukturer inom epitelet?
A: (Ytepitel)
—> Mikrovilli
—> Kinocilier (=flimmerhår)
—> Finns mycket i tunntarmen och gallblåsan (överst = mikrovilli, sedan epitelcellerm sedan basalmembran, sedan bindväv)
—> Ser annorlunda ut jämfört med mikrovilli, längre utskott! Finns i respirationsvägsepitelet (i bronkéerna) —> rör på sig (vs mikrovilli), kan föra upp slem, bakterier och olika partiklar
(överst = kinocilier, sedan flera cellager, sedan basalmembran, sedan bindväv):
—> Dynein (ett protein) behövs i kinocilier! Om det saknas där (eller om andra viktiga proteiner saknas) = Primär (=genetiskt) ciliär dyskinesi (=dålig rörlighet) (PCD) = Immotile cilia syndrome = Kartagerners syndrom (=samling symtom) = Medfödd cilieorörlighet
—> Orsakas av dåligt fungerande flimmerhår (cilier)
—> Risk för: Situs inversus (felaktigt placerade inre organ i bröstkorg och mage; kinocilier behövs för cellmigration under fosterutvecklingen), kroniska luftvägsproblem (det finns ju kinocilier i luftvägsepitelet —> slem kan inte transporteras upp + upprepade luftvägsinfektioner), nedsatt fertilitet hos kvinnor och infertilitet hos män (kinocilier i äggledare och spermiesvans)

Q: Vad finns det för olika typer av ytepitel?
A: - Enkelt skiv(platt)epitel: körtelepitel (squamous)
- Enkelt cylindriskt epitel: ofta i tunntarmen, med mikrovilli
- Skiktat skivepitel: körtelepitel, t ex i matstrupen och huden (resistent mot mekanisk nötning)
- Övergångsepitel: i urinvägarna
- Flerradigt epitel: i luftvägarna, har slemproducerande bägarceller (cf. ruches) (+kinocilier)

Q: Hur ser körtelepitelet ut (exempelvis)? Ge exempel på var man kan hitta det.
A: T v = i bukspottkörteln/pancreas (H&E-färgning btw)
—> «Körtelepitel uppstår från ytepitel under fosterstadiet och är vävnader med celler specialiserade på att producera sekret. Molekylerna som utsöndras lagras vanligen i cellerna i små membranbundna vesiklar, granula.»
T h = i spottkörtlarna —> enzymproduktion, t ex amylas för att påbörja nedbrytningen av kolhydrater + viktiga för att förebygga karies.

Q: Vad är de olika typer av bindväv?
A: - Egentlig bindväv (connective tissue proper)
Mesenkymceller (stamceller som ska bli till olika typer av bindväv), fibroblaster (kollagen), mastceller, makrofager
- Fettväv (adipose tissue)
Adipocyter (fettceller)
- Brosk (cartilage)
Kondroblaster, kondrocyter
- Ben (bone)
Osteoblaster, osteocyter, osteoklaster (bryter ner ben)
- Blod + benmärg
Erytrocyter (rbc), leukocyter (wbc), trombocyter (bp) + förstadier till sistnämnda blodceller

Q: Hur ser bindväv ut?
A: Öppna cellförband, har mellansubstans (matrix) mellan cellerna.
Ep = Epithelium, LCT = Loose Connective Tissue/lucker bindväv, DCT = Dense Connective Tissue/tät bindväv (fler fibrer, tätare)

Q: Lucker bindväv/LCT, celltyper?
A: LCT:
—> Plasmaceller: producerar AK (antistoffer)
—> Mastceller: kopplade till allergiska reaktioner (histamin —> vidgar blodkärl (=rodnad) + ökar permeabiliteten i blodkärl (=svullnad))

Q: Blod/benmärgsceller
A: Typ av bindväv.
Gråaktigt = rbc
Lila = olika förstadier till rbc —> cellkärnan kommer slängas ut
—> Många utvecklingsstadier i benmärgen (ofta kopplade till olika blodsjukdomar)

Q: Brosk
A: Typ av bindväv.
Kondrocyter: producerar brosk.
Menisk = trådbrosk, stötdämpning + stabilitet.

Q: Ben
A: Typ av bindväv.
—> Spongiöst ben —> inre lagren —> stabilitet men låg vikt!
—> Kompakt ben kommer därtill —> yttre lagren.

Q: Benbildning
A: —> Direkt benbildning
—> Indirekt benbildning
—> Tillväxtplattan kommer försvinna efter puberteten —> man kan inte längre tillväxa på längden MEN okej på bredden!
—> ben fram till en viss punkt, sedan benmärgen

Q: Vilka typer av muskelvävnad finns det?
A: 1. Skelettmuskulatur (tvärstrimmig)
Viljestyrd
2. Hjärtmuskulatur (tvärstrimmig)
Icke-villjestyrd (—> ANS)
3. Glatt muskulatur
Icke-viljestyrd (—> ANS)
Generell struktur:
—> Epimysium = stroma
—> Endomysium = parenkym

Q: Skelettmuskulatur
A: Typ av muskelvävnad, tvärstrimmig, viljestyrd.
—> Tillplattade cellkärnor:
Kontraktila enheten i muskelcellerna = sarkomeren:

Q: Hjärtmuskulatur
A: Typ av muskelvävnad, tvärstrimmig, icke-viljestyrd (ANS).
—> Lagarbete, rör sig ihop med varandra.

Q: Vad gör nervvävnaden?
A: Tar emot och integrerar (+skickar iväg) information utifrån och inifrån kroppen och kontrollerar olika kroppsfunktioner.

Q: Vilken typ av celler finns det in nervvävnaden?
A: —> Nervcell = neuron

Q: Vilka viktiga strukturer finns det i munhålan och vad är deras funktion?
A: Tänder – behövs för att mekanisk sönderdela intagen föda. Består av emalj (produceras av ameloblaster) och dentin (produceras av odontoblaster). I pulpan finns smärtnerver.
Tungan består av skelettmuskulatur i tre olika riktningar som behövs i nedbrytningen av föda (tuggning och sväljning) och tal. Tungpapiller (tre olika) med smaklökar som kan registrera de fem olika smakerna finns på olika delar av tungan.

Q: Vad är spottkörtlarnas funktion och vilka är dem?
A: Salivproducerande:
Serösa körtelceller – Vattnigt, klart, lättflytande sekret.
—> Producerar enzymet amylas som behövs i matsmältningen (nedbrytning av stärkelse).
Mukösa körtelceller – Segt, slemmigt, trögflytande sekret (p g a mucinogen som blir mucin).
Tre olika (+många små):
- Glandula parotis/parotidea: 100% serös. Fett (=många fettceller).
- Glandula submandibularis: 80% serös/20% mukös. (& keine Fettzellen)
- Glandula sublingualis: 50% serös/50% mukös. (& keine Fettzellen)

Q: Hur är esofagus uppbyggd? Vad är det som finns runt det?
A: Generell uppbyggnad av väggen i matsmältningskanalen (ses i esofagus, magsäck, tunntarm och tjocktarm):
1. Tunica mucosa (slemhinnan)
- Lamina epithelialis (epitel)
- Lamina propria (bindväv)
- Lamina muscularis mucosæ (muskellager)
2. Tela submucosa
3. Tunica muscularis externa
4. Tunica adventitia/serosa
Peritoneum = bukhinna. Bukhinnan eller peritoneum är den serösa hinna (serosa) som utgör bukhålans avgränsning, och bildar en säck som de flesta av bukens inre organ ligger inuti.
- Tunica adventitia – Retroperitoneala organ: thorakala esophagus, duodenum, colon ascendens/descendens, rectum + analkanal, njure.
- Tunica serosa – Intraperitoneala organ: Organ i buken som omsluts av peritoneum kallas intraperitoneala. T.ex. magsäck, ileum och jejunum, lever.

Q: Hur är magsäcken uppbyggd?
A: [= Gaster = ventrikel —> kärt barn har många namn]
Består av tre delar:
Cardia (övre magmunnen), corpus/fundus och pylorus (nedre magmunnen).
Corpus-funduskörtlar innehåller följande celler som producerar:
- Mukösa halsceller – Slem
- Huvudceller – Pepsinogen (pepsin) – bryter ned proteiner i födan
- Parietalceller – «Intrinsic factor» (IF) + saltsyra (HCl). IF behövs för absorption av vitamin B_12 i ileum.
- Endokrina celler – Hormoner

Q: Hur är tunntarmen uppbyggd?
A: Tunntarmen (intestinum tenue) delas upp i (proximalt till distalt): duodenum (tolvfingertarmen), jejunum (tomtarmen) och ileum (krumtarmen). Ytförstorande strukturer är plicæ circulares omfattande tunica mucosa och tela submucosa, villi omfattande bara tunica mucosa, mikrovilli på apikala cellytan.
—> absorption av näringsämnen sker där

Q: Hur är tjocktarmen uppbyggd?
A: Tjocktarmen (intestinum crassum) består av caecum, appendix, colon (ascendens, transversum, descendens och sigmoideum), rectum och analkanalen. Tjocktarmens begränsningsyta mot lumen är jämn, till skillnad från tunntarmen med sina villi. Körtelgångarna kallas Lieberkühns kryptor, precis som i tunntarmen. På grund av tarminnehållets låga vätskeinnehåll finns ett stort antal slemproducerande bägarceller i epitelet.

Q: Vad är levern uppbyggd av?
A: Strukturellt sett är levern (hepar) uppbyggd av ett stort antal identiska enheter kallade lobuli eller acini.

Q: Hur kommer blodet in i och ut ur levern?
A: - Inflöde av blod sker via a. hepatica och v. portæ, vars grenar återfinns i portazoner.
- Utflöde av blod sker via v. hepatica, via s.k. centralvener.

Q: Beskriva de funktionella enheterna i levern (hur kallas dem?).
A: - Beroende på hur man definierar gränserna hos lobuli/acini kallas de klassisk lobulus (form som en hexagon), portalobulus respektive funktionell lobulus (även kallad leveracinus) (=olika gränser av +/- samma område! –> cf. bild)
- En klassisk lobulus beskriver den region vars tillförda blod dräneras av samma centralven, och har portazoner som hörn samt en centralven i sin mitt.

Q: Hur ser blod- och gallaflöden ut i levern?
A: - Blodet i levern strömmar i motsatt riktning jämfört med lymfa och galla. Det blod som tillförs från a. hepatica och v. portæ tömmer sig i sinusoiderna (=små kärl typ kapillärer men «stora» hål i epitelmembranet) mellan raderna av leverceller för att sedan föras bort via centralvener. Arteriellt och venöst blod blandas således.
- Galla från leverceller transporteras i gallkanalikuli till gallgången i portazonen.

Q: Vad är portazonen för något?
A: I levern, portazonen känns igen som ett område bestående av en artär, en ven och en eller flera anastomoserande gallgångar* (késako?? —> förbindelse mellan två kärl). En gren av a. hepatica tillför syrerikt blod. V. portæ däremot tillför venöst blod från digestionskanal och mjälte.
*Mnemotheknik^TM: Den galna läkaren går runt och utför labotomiserande anamnes.
—> portazoner på lobuluskanterna!!

Q: Hur ser gallgången ut?
A: [Levern, it's a duct!]
Gallgången känns lätt igen tack vare kubiskt epitel och transporterar den galla levern bildat till de extrahepatiska gallgångarna.

Q: Ge exempel på två speciella celltyper som finns i levern.
A: - Kupfferceller, som är stationära monocytderiverade fagocyterande celler. Kan bryta ner rbc utöver bakterier!
- Ito-celler (= stjärnceller) lagrar vitamin A.

Q: Hur är gallblåsan uppbyggd?
A: Enkelt cylindrisk epitel utan slemproducerande bägarceller. Har inte samma uppbyggnad som matsmältningskanalen. Saknar lamina muscularis mucosa och tela submucosa.

Q: Hur är pankreas uppbyggd?
A: Körtel som består av:
- Exokrin del som producerar bukspott innehållande olika enzymer som behövs för matsmältning.
- Endokrin del som består av Langerhanska cellöar och är inresekretorisk, dvs. producerar hormoner som frisätts till blodbanan. Viktigaste hormoner: Insulin (sänker blodsocker) och glukagon (höjer blodsocker). De insulinproducerande cellerna kallas betaceller (dominerar) och de glukagonproducerande cellerna kallas alfaceller.