Title: LÄK BasV1 / Översiktligt beskriva begreppen hälsans bestämningsfaktorer, preventivt och hälsofrämjande arbete, de nationella folkhälsomålen samt de globala målen för hållbar utveckling (S3)

Q: Vad är preventiva (sjukdomsförebyggande) insatser?
A: Det är insatser som syftar att bibehålla hälsa genom att undanröja risker och orsaker till sjukdomar. Arbetet bygger på att identifiera specifika riskfaktorer och därmed bespara människor lidande och bespare samhället sjukvårdskostnader.
—> fokus på patogenesen

Q: Vad är hälsofrämjande insatser?
A: Det är insatser som syfter att främja livskvalitet: fysiskt, psykiskt och socialt välbefinnande och funktionsförmåga.
—> Känslan av sammanhang (sense of coherence) = viktig enl forskning
—> Öka känsla av sammanhang samt identifiera «friskfaktorer».
—> fokus på salutogenesen

Q: Vad finns det för olika typer av preventiva insatser och vem riktas de till?
A: Insatser (interventioner) riktas till individer eller grupper med en känd ökad risk att drabbas av någon bestämd sjukdomsgrupp. Prevention brukar delas in i tre typer:
- Primärprevention: syftar till att minska incidensen i en viss sjukdom, eller till att förhindra att ett visst beteende uppstår som ökar risk för olika sjukdomar, t ex förebygga att unga börjar röka.
—> Minimera riskfaktorer / negativa bestämningsfaktorer
Målgrupp: befolkningen, eller vissa målgrupper (med ökad risk)
- Sekundärprevention: åtgärder som ska minska risken att sjukdom förvärras eller återkommer. Även tidig upptäckt av ohälsa (exempelvis screeningfynd) räknas in här.
Målgrupp: patienter (sjuka, tidigt stadium)
- Tertiärprevention: rehabiliterande åtgärder avsedda att eliminera eller minska funktionsinskränkning i samband med sjukdom eller skada.
Målgrupp: patienter (svårt sjuka, sent stadium)

Q: Hur bedrivs forskningen kring preventiva insatser?
A: 1. Forskning kring orsakssamband
2. Sammanställning av kunskap/evidens
3. Implementeringsforskning!
4. Utvärdering
—> Forskning = grunden, vi måste identifiera risk- och «frisk»-faktorer, och SEDAN implementera det på ett bra sätt.

Q: Vad finns det för olika utvärderingstyper inom forskningen?
A: - Processutvärdering: fungerade interventionen som det var tänkt?
- Effektutvärdering: resulterade interventionen i förbättrat utfall? = t ex minskad sjukdomsbörda
- Ekonomisk utvärdering

Q: Vad krävs det för att en insats (intervention) ska fungera bra?
A: För att slutresultat ska bli bra så måste givetvis både metoden och implementeringen fungera.
Dålig metod + bra implementering ≠ effekter
Väl fungerande metod + misslyckad implementering ≠ effekter

På vilka nivåer kan man utföra prevention?

Q: Vilka strukturer och aktörer finns det internationellt i arbetet med preventiva insatser?
A: - FN: Agenda 2030 mål 3: Hälsa och välbefinnande
Delmål kring t ex drogförebyggande, trafiksäkerhet, kemikalier, föroreningar
- WHO
- EU
Stödjer t ex projekt som visar hur man kan identifiera, sprida och stödja «best practices» för kostnadeffektiv prevention vad beträffar rökning, missbruk av alkohol,övervikt och HIV/AIDS.
- Finns många fler aktörer

Q: Vad finns det för strukturer och aktörer i Sverige i arbetet med preventiva insatser?
A: - Regeringen
Exempelvis satsningar på ökad och bättre sprid kunskap om hur förebygga våld i nära relationer
- Myndigheter:
—> Folkhälsomyndigheten
—> Socialstyrelsen: Sedan 2011 (ny utveckling) löpande arbete med utveckling av nationella riktlinjer för sjukdomsförebyggande metoder. Ska stärka det preventiva arbetet i vården och därigenom förbättra patienternas levnadsvanor.
- Kommuner
Exempelvis miljöplaner
- Regioner
- SKR
- Arbetsplatser
- Skolor
- M fl

Q: Vad handlar Socialstyrelsens riktlinjer om?
A: De handlar om sjukdomsförebyggande metoder (prevention) och ska stärka det preventiva arbetet i vården och därigenom förbättra patienternas levnadsvanor.
—> Stöd för beslutsfattare avseende hur resurser ska fördelas inom vård och omsorg av personer med ohälsosamma levnadsvanor.
—> Fyra fokusområden: tobak, riskbruk av alkohol, fysisk aktivitet, och matvanor.
= det mesta av den samlade sjukdomsbördan i Sverige! – 1/2 kvinnor och 2/3 män har minst en ohälsosam levnadsvana —> majoriteten vill få hjälp av vårdpersonalen i stället för läkemedelsbehandling

Q: Definiera begreppet hälsans bestämningsfaktorer.
A: FHM:
Hälsan i en befolkning beror på många olika faktorer och kan ses som resultatet av ett samspel mellan individ och samhälle. För att uppnå en god och jämlik hälsa krävs att människor har jämlika livsvillkor. Dessa villkor och förutsättningar kallas ofta för hälsans bestämningsfaktorer.
—> skiljer sig alltså mellan hög- och lågutbildade t ex.

Q: Vilka av Sveriges nationella folkhälsomål är direkt relevanta för sjukvården?
A: - Levnadsvanor
- En jämlik och hälsofrämjande hälso- och sjukvård
—> Det mesta av arbetet med folkhälsan görs utanför vården (tidiga livets villkor, kunskap & utbildning, arbetsvillkor, inkomst & försörjning, boende & närmiljö, kontroll & inflytande & delaktighet)
Kom initialt före FN:s globala hälsomål