Title: LÄK BasV1 / Använda grundläggande anatomisk terminologi och översiktligt redogöra för nerv- och organsystemens struktur hos vuxna med matsmältingsorganen som modell (S3)

Extra 1: Nicht Anatomie, sondern Histologie.

Extra 1: 25-30cm

Extra 1: Cardia: sfinktermuskler som ser till att maten inte rör sig uppåt —> viktigt p g a lågt pH i magsäcken.
Fundus: översta delen så att maten får plats.
Extra 2: Corpus: där bryts den största delen av maten ner.
Pylorus: där finns också sfinktermuskler —> håller röret stängt —> om någonting för stort —> hoplà, upp till corpus igen till dess att allt är nedbrutet. Men om det inte går så kan pylorus dilateras och maten går ner ändå.

Extra 1: «Bra att känna till»
Extra 2: Ventriculus = Gaster
Bulbus duodeni = översta delen av duodenum | tolvfingertarmen
Canalis Pyloricus —> där sfinktermuskler finns
Rugæ = veck för att göra ventrikeln större —> kan expendera om vi äter mycket!

Extra 1: Grön = «bra att kunna»
Extra 2: 99% exokrint! —> producerar bukspott, lite basiskt, samlas upp i ductus pancraticus —> kommer neutralisera saltsyran från ventrikeln (buffrar upp) + innehåller enzymer för att bryta ner maten (är först inaktiva när de produceras för att undvika att kroppen börjar bryta ner sig själv!)
1% endokrint —> hormoner (insulin & glukagon)

Extra 1: 1.5kg —> kroppens största körtel!
Extra 2: Sitter ganska högt upp egentligen.

Extra 1: Grön = «bra att kunna»
Extra 2: Vesica biliaris = gallblåsan —> galla kan lagras där för när den behövs
—> Samma utförselsegång som pancreas (papilla Vateri/papilla duodeni major)!
Gallan = detergent (jfr tvättmedel) —> produktion sker i hela levern, samlas upp i ductus hepaticus communis —> bryter ner fett effektivt —> frisätts till tarmen
(om gallan läcker ut i kroppen färgas den gult!)

Extra 1: Vener från ett organ åker via ett annat organ innan det kommer tillbaka till hjärtat: sker i levern och hypofysen.
[Ventriculus > tarmen > vener > hepar]
Extra 2: Levern: renar maten + buffrande funktion (slipper maten iväg långsammare) + bryter ner fetter.

Extra 1: Proximalt till distalt.
Namnet för jejunum kommer från latinskan för «tomt» —> kan faktiskt fortsätta fungerar efter döden!
Extra 2: 9L vätska kommer dagligen från levern, pancreas och maten/dryck —> 8L återupptas i tarmen! —> vatten följer med kolhydrater och proteiner

Extra 1: Cæcum = blindtarmen

Extra 1: Funktion? Niet? —> Ach nein, kanske bakterielager —> ~11.5kg bakterier där!
«Opererar blindtarmen» = appendix vermiformis i stället.

Extra 1: Den sista biten av vätskan som finns kvar återupptas där. Därtill kommer rester av det vi ätit + döda bakterier.
Extra 2: Ju närmre slutet, desto mindre rörelser —> avföringen kan packa ihop sig så att vi inte behöver gå på toaletten konstant.

Extra 1: Avföringen lagras tillfälligt där.
Extra 2: M. sphincter ani internus slappnar av när vi behöver gå på toaletten (toalettreflexen), egen kontroll via m. sphicter ani externus. Små barn/äldre —> no control —> avföringen kan inte längre stoppas.

Extra 1: Dessa strukturer är intraperitoneala (=i bukhinnan) = in i peritoneum, som har två olika lager: (1) parietalt = yttre; (2) visceralt = inre.
Mag-tarmkanalen sitter ganska löst i peritoneum —> mer som ett membran cf. pleuran.
Extra 2: Retroperitoneala strukturer innefattar bl a njurarna, uretern, canalis analis, duodenum, colon ascendens et descendens samt pancreas (förutom cauda).

Q: Ws isch Mesenterium?
A: Namnet när ett dubbellager av peritoneum viscerale (=inre lagret av peritoneum) omsluter och håller upp tarmen.
(De delar som håller upp magsäcken = omentum = Der Überkurs)

Extra 1: Grön = «bra att känna till»
Extra 2: Uvula = muskel, kan kontraheras och täppa till ingången till näsan —> vätska kan bara ner.

Extra 1: Grön = «bra att känna till»
Extra 2: Producerar vatten, enzymer (för att påbörja nedbrytning av maten), antikroppar —> 1-1.5L spott/dag!

Extra 1: Gavlimp 6ft

Extra 1: Lahhhhh lalalalahhhhh lalahhhh
Extra 2: Basiska

Extra 1: TYSST As it GeTs

Extra 1: För hjärnstammen och allting nedåt = klassiska mittlinjer

Extra 1: Diencephalon = Thalamus (sorterar signaler) + Hypothalamus (Hyp. centralt för kroppens jämvikt – t ex sömn, föda, dryck)
Corpus callosum: forbinder H & V hjärnhalvorna (består av axon); nätverkskablar
Cerebrum = storhjärna (—> allt kopplat till medvetenheten)
Extra 2: Cerebellum = lillhjärna
Hjärnstammen = Mesencephalon (dopaminproduktion) + Pons (bl a omkopplingsstation) + Medulla oblongata (förlängda ryggmärgen; t ex vagus nervus där —> ANS)

Q: Hvor mange nervceller er det i stor- og lillhjernen?
A: Storhjernen: 16 ± 2bn neuroner
Lillhjernen: 70 ± 7bn neuroner (er viktig for motoriken og kognitive processer)
—> kan dermed variere i størrelse!
+mange flere ikke-neuronceller!

Extra 1: Cortex = 3mm tjockt (om tjockare skulle axoner inte kunna ta sig igenom)
—> färgsskillnad jfrt med den vita substansen
Extra 2: Gyrus = «ridge»; vinglingar som går UT
Sulcus = går ganska långt IN
—> Tack vare de två: ytan på hjärnan = ·3!

Extra 1: Ventriklarna = vätskefyllda hålrum (bra landmärke)
Corpus callosum = commissurala banor (korsar mittlinjen)
Capsula interna = nätverkskablar, projektionsbanor; kopplar én hjärnhalva med resten av kroppen (från ett område till ett annat – t ex storhjärnan/cerebrum —> ryggmärgen el. thalamus —> cortex)
—> BÅDA = typer av vit substans
Extra 2: Projections = banor = kopplar en region till en annan
Associationsbanor: går INUTI en hemisfär, kopplar olika funktionella områden tillsammans (t ex motoriskt område med sensoriskt område)

Extra 1: Ventriklarna = vätskefyllda hålrum (bra landmärke)
Corpus callosum = commissurala banor (korsar mittlinjen)
Capsula interna = nätverkskablar, projektionsbanor; kopplar én hjärnhalva med resten av kroppen (från ett område till ett annat – t ex storhjärnan/cerebrum —> ryggmärgen el. thalamus —> cortex)
—> BÅDA = typer av vit substans
Extra 2: Projections = banor = kopplar en region med en annan
Associationsbanor: går INUTI en hemisfär, kopplar olika funktionella områden tillsammans (t ex motoriskt område med sensoriskt område)

Extra 1: Lobus frontalis = motivation, beslutsförmåga, personlighet & planering + motoriken
Lobus parietalis = uppmärksamhet & hörsel + synbearbetning
Lobus occipitalis = synbearbetning
Lobus temporalis = igenkänning & minne + hörsel
(finns ett tydligt sulcus mellan lob. parietalis & lob.occipitalis, ses bra om man tittar fran den mediala sidan)
Extra 2: (sulci går inte in igenom hjärnan —> de olika loberna = förkopplade med vit substans)

Extra 1: Viktiga för det PROCEDURELLA minnet = hur vi gör någonting/vanor
—> ligger djupt in i hjärnan («basala»)
—> uppdelade i olika enheter som särskiljs av capsula interna (i 3D: caudate nucleus = som en antenn)

Extra 1: Amygdala (2st!) = mest medialt, mot mitten, längst fram; runt klot («mandel»)
—> minne + emotioner (RÄDSLA) —> kan skapa väldigt starka minnen
—> ligger nära hypothalamus, som kan aktivera vårt hormonsystem
Extra 2: Hippocampus = lång, ligger bakom + vinglig
—> DEKLARATIVT minne = återberättande (fakta, händelser)
(skador på hippocampus = svåra minnesproblem)

Extra 1: I: direkt till cortex —> enda kraniella nerven som inte åker först in via thalamus innan att nå cortex
II: en av de största nerverna, enkelt att hitta
V: känsel i ansiktet
VII: motoriken i ansiktet
VIII: hörsel + balanssinnet
X: ANS
Extra 2: Motoriska nerver UT
Sensoriska nerver IN

Extra 1: Cornu anterius medulla spinalis (dorsal horn) —> motorik
Cornu posterior medulla spinalis (ventral horn) —> sensorik
—> båda = grå substans
Extra 2: Spinalnerver här VS kranialnerver som alltid går via kraniet och sköter många av våra speciella sinnen (t ex synen)
Afferent = IN —> dorsalhornen
Efferent = UT —> ventralhornen
Cellkropparna sitter utanför ryggmärgen, i dorsalrotsganglion för sensoriska nervceller —> skada på radix posterior = förlorar sensoriken
Motoriska nervceller i ventralhornen som skickar ut sin axon —> skada här, på radix anterior —> påverkar motoriken

Extra 1: Utanför lärandemålen, «bra att kunna»

Extra 1: Ryggmärgen slutar vid L1 eftersom kroppen växer snabbare än ryggmärgen under utvecklingen.
Cauda equina = samling av spinalnerver som fortsätter ner, vätska från nervsystemet här —> man kan ta ut vätska här för att göra olika typer av prover.
Extra 2: CNS: Hjärnan + Medulla spinalis (ryggmärgen); fattar beslut
PNS: däribland spinalnerver; ledningskablar (bättre möjlighet för regeneration här)

Extra 1: a. Carotis interna: till ~80% av hjärnvävnaden; främre
Extra 2: a. vertebralis: till ~20%; bakre

Extra 1: a. Cerebri anterior = främre + mittersta delen av hjärnan
a. Cerebri media = stor del av den laterala sidan
a. Cerebri posterior = bakre delen av hjärnan
Extra 2: a. basiliaris = nytt namn när a. vertebralis dx+sin går samman precis under Pons
(+finns kommunikaser = små kärl som kopplar samman alla av dem —> viktigt om t ex ett av kärlen täpps till)

Extra 1: Thalamus försörjs av a. cerebri posterior.

Q: De sensoriska och de motoriska systemen i hjärnan representerar [...], resten är [...]. Detta skiljer sig från [...].
A: bara en liten del av hjärnan; associationscortex («högre funktioner» =merparten av hjärnan); andra djur
Back Extra: Därför tror vi att människan är bra på komplexa beslut.

Extra 1: Ljus in i ögat (signaltransduktion) > n. Opticus (II) > Chiasma opticum (KORSAR till den motsatta hjärnhalvan) > Tractus opticus (fancy namnbyte efter korsningen) > Thalamus (omkoppling till syncortex) > (1) Nedre synfältet (via parietalloben) (2) Övre synfältet (via temporalloben)
+ Primär synkortex som ligger mest medialt (rött)
Extra 2: Vänster hjärnhalva = högre delen av världen
Höger hjärnhalva = vänstra delen av världen
—> informationen måste delvis korsa över till andra sidan (Chiasma opticum i det här fallet) —> MEN inga synapser! bara axoner som korsar mittlinjen

Extra 1: 50–60 olika kärnor i thalamus, massa små regioner
Thalamus = «duktig sekreterare» —> kan bestämma om vi t ex ska fokusera mest på synen eller hörsel
Extra 2: Tre större regioner (=färgade områden) med vit substans i mitten:
- främre del (gul)
- medial del (blå)
- lateral del (röd) <— den vi fokuserar på
—> finns en specifik del av thalamus för varje del av våra sinnessystem
Basal ganglia = hanterar motoriska banor tillbaka till cortex

Extra 1: 50–60 olika kärnor i thalamus, massa små regioner
Thalamus = «duktig sekreterare» —> kan bestämma om vi t ex ska fokusera mest på synen eller hörsel
Extra 2: Tre större regioner med vit substans i mitten (=färgade områden):
- främre del (gul)
- medial del (blå)
- lateral del (röd) <— den vi fokuserar på
—> finns en specifik del av thalamus för varje del av våra sinnessystem
Basal ganglia = hanterar motoriska banor tillbaka till cortex

Extra 1: —> infon kommer tillbaka till den mediala delen av occipitalloben (längst kaudal)
Extra 2: SEDAN: 2st vägar från mediala occipitalloben:
(1) > mediala temporalloben + parietalloben (till somatosensoriska cortex vid gyrus postcentralis – där avgör vi också var våra händer finns) = VAR/HUR-strömmen (hur en objekt är/rör sig) —> med den infon + infon om var våra händer finns = kan veta hur vi ska interagera med objekten omkring oss
(2) > till inferiora delen av temporalloben = VAD-strömmen (vilken typ av objekt vi tittar på – t ex känna igen ansikten från olika håll)
—> stroke i (1) kopplad till svårigheter att se objektrörelser (t ex äldre person som inte ser att kaffet rinner över koppen)
—> stroke i (2) kopplad till att man inte längre känner igen ansikten

Extra 1: Beröring, temperatur, smärta = alla typer av stimuli från huden
—> 2st banor
Extra 2: Nervcellskroppen i dorsalganglion
Finns också en massa subtyper (varje axon IN = specifik typ av signal = Labelled-Line Hypothesis)

Extra 1: Capsula interna måste korsas för att nå cortex (remember: förbindelse mellan én hjärnhalva och resten av kroppen)
Blått = proprioception
Extra 2: Beröringsinfo från vänster sida av kroppen —> både till höger & vänster hjärnhalvor!
+ganska många banor till cerebellum (lillhjärnan; cf. bild) = information om hur kroppen & muskler fungerar just nu (viktigt för att avgöra hur vi ska korrigera vår motorik)

Extra 1: n. Vestibulocochlearis (VIII) går IN precis vid övergången medulla oblongata (förlängda ryggmärgen) <> pons; transporterar info fran BÅDA öron, infon kommer jämföras (kraft & tidpunkt) —> möjliggör identifikation av ljudkälla
SEDAN skickas infon uppåt —> Collicolus inferior (på baksidan av mecencephalon = övre delen av hjärnstammen) – nästa nivå av ljudbearbetning (=mer info om ljudkälla)
SEDAN till thalamus
SEDAN till primära hörselkortex
Extra 2: Man kan inte se primära hörselkortex utifrån! —> måste öppna sulcus lateralis och titta ner på temporalloben ovanifrån (mycket av cortex ligger in i sulci —> ~2/3)

Extra 1: 1. Brocas area: konverterar tankar till ett motoriskt plan för att kunna skapa språk / uttryck av språk
2. Wernickes area: «hjärnans ordbok» / tolkning av språk
—> stroke ganska vanliga här —> nära a. Cerebri media
—> (1) Man vet fortfarande VAD man vill säga men svårt att överföra det till motoriken («s-s-s-sv-svå-svårt-rt»)
—> (2) Man kan veta HUR man pratar men samtidigt inte ha koll på ordens betydelse («–Upprepa efter mig: ‹dörrklocka› – ‹gaffeltruck›» utan att lägga märke till det! Förstår inte vad folk säger.)
Extra 2: Vi kan använda vår hörsel + motorik tillsammans —> språk = lateraliserande funktioner = bara på ena sidan hjärnan —> vänster sida hos de allra flesta (~85–90%, resten = högre eller båda sidorna)
(Vänster hjärnhalva = dominant —> skada på corpus callosum = ingen kommunikation mellan hjärnhalvorna längre —> vänster hjärnhalva kommer fortfarande kunna skapa spåk —> dominerar kommunikationen)

Extra 1: Basala ganglier: starta/stoppa rörelser —> till motorkortex
Cerebellum: planera/finjustera rörelser —> till hjärnstammen
(båda = centra)
Extra 2: Motorkortex: direkt (övre motorneuron) & indirekt kontroll (nedre motorneuron, via hjärnstammen) över motorneuron
Motorkortex + hjärnstammen = högre centra

Extra 1: = 1 motorneuron + dess axon + axonterminaler + synapsen + kontraktila muskelfibrer

Extra 1: Enklaste formen av motoriskt beteende.
Extra 2: Går till dorsalhornen först (sensorik), sedan till ventralhornen (motorik) (SM)

Extra 1: Om vi släpper en vikt i handen —> ökad kontraktion motverkar viktkraften —> hjälper att bibehålla kroppsställning.
Extra 2: =syftet med sträckreflexen.

Extra 1: (5) Om tillräckligt stimuleringskraft
—> kan spridas till andra sidan
—> korsning i ryggmärgen
—> motsatt effekt i det andra benet
Extra 2: Flexorreflexen kan uppstå i fötterna men också i armarna.
En eller flera interneuron.

Extra 1: Vestibularisorganet = hörselorganet, skickar signaler till kärnor i hjärnstammen —> skickar i sin tur direkta signaler till neuroner i ryggmärgen —> vi kan då korrigera muskelkontraktioner för att upprätthålla balansen.

Extra 1: Cortex > ryggmärgen (=kortikospinalt)
—> Trådar från de tre centra (cf. bild) går ner via den vita substansen i storhjärnan/cerebrum —> bildar en tjock bunt = capsula interna —> sedan ner till hjärnstammen —> korsar över när de når medulla oblongata (förlängda ryggmärgen), de flesta trådar hamnar på den kontralaterala sidan (men inte alla) (=pyramidkorsning cf. bild —> banan kallas också pyramidbanan).
—> de flesta går via den LATERALA kortikospinala banan (=i sidosträngen)
Extra 2: Primära somatosensoriska cortex ligger i gyrus postcentralis.
Distala muskler = händer, armar, fötter, ben
Axiala muskel = t ex lår

Extra 1: Cerebellum: 2 huvuddelar
—> Cerebrocerebellum
—> Spinocerebellum
Extra 2: Cerebrocerebellum: ffa signaler til cortex (inkl motorkortex)

Extra 1: Cerebellum: 2 huvuddelar
—> Spinocerebellum
—> Cerebrocerebellum
Extra 2: Spinocerebellum: korrigerar rörelser under dess utförande (signaler från proprioception=afferent & till ryggmärgen=efferent).

Extra 1: Spinocerebellum: jämförelse av efference copy (=tänkta rörelsen) med feedback (=faktiska rörelsen)
—> korrigering av ev fel

Extra 1: Nucleus caudatus & putamen (mörkare på bilden): snarlika funktioner —> samlas under striatum
Extra 2: INFLÖDE till striatum
UTFLÖDE från globus pallidus

Extra 1: Globus pallidus (i basala ganglierna) trycker ner aktiviteten i talamus i vila.
—> svårt att aktivera motorkortexområden då.

Extra 1: Aktivering av striatum (i basala ganglierna) från associativa kortexområden triggar inhibitorisk aktivitet fran striatum på globus pallidus, varvid den senares hämmande aktivitet på talamus minskar.
—> Talamus aktiverar då motorkortexen, vilken i sin tur aktiverar motorneuron i hjärnstammen och ryggmärgen.
Extra 2: DISINHIBITION.
—> när vi bestämmer att vi ska röra oss.

Extra 1: Via basala ganglier för att aktivera motorkortex.
Extra 2: Cerebrocerebellum skickar «programmet» till motorkortex.

Extra 1: Via basala ganglier för att aktivera motorkortex.
—> VARFÖR FEEDBACK TILL MOTORKORTEX FRÅN SPINOCEREBRELLUM OCH INTE BARA DIREKT TILL RYGGMÄRGEN?
Extra 2: Cerebrocerebellum skickar «programmet» till motorkortex.

Q: Glutamat
A: Vanligaste retande transmittorn i CNS.
I snabba «vanliga» synapser.

Q: GABA
A: Vanligaste hämmande transmittorn i CNS.
I snabba «vanliga» synapser.

Q: Glycin
A: Vanlig hämmande transmittor i ryggmärgen.
I snabba «vanliga» synapser.

Q: Acetylkolin
A: Frisätts av motorneuron i neuromuskulära synapser.
—> möjliggör muskelkontraktion.
I snabba «vanliga» synapser.

Q: Dopamin
A: Viktig för bl a motorik och belöningssystemet.
I långsamma modulerande synapser.

Q: Serotonin
A: Deltar i många olika funktioner, bl a motorik, hungermättnad, stämingsläge.
I långsamma modulerande synapser.

Q: Noradrenalin
A: Frisätts i ANS (sympatiska delen).
I långsamma modulerande synapser.