Title: T5 / Nefrologi / RAT Njure

Q: Vilken formel för estimerad GFR är bäst?
A.
eGFR från kreatinin
B.
eGFR från cystatin C
C.
eGFR med Cockcroft-Gault
D.
Det beror på patienten
A: Det beror på patienten

Q: Vilka är de vanligaste bakomliggande orsakerna till njursvikt globalt?
A.
Vaskulit och kroniska glomerulonefriter
B.
Diabetes och hypertoni
C.
Polycystisk njursjukdom och andra ärftliga njursjukdomar
D.
Infektioner och återkommande pyelonefriter
A: Diabetes och hypertoni

Q: Vilken albuminurigräns används för att diagnostisera mikroalbuminuri?
A.
U-albumin >300 mg/24h
B.
U-albumin/kreatinin 3-30 mg/mmol
C.
U-albumin/kreatinin >30 mg/mmol
D.
U-albumin >1000 mg/24h
A: U-albumin/kreatinin 3-30 mg/mmol

Q: Vilken klinisk bild är mest lik den som förekommer vid renovaskulär sjukdom med njurpåverkan?
A.
Aterosklerotiska manifestationer, albuminuri och hematuri.
B.
Aterosklerotiska manifestationer, låggradig albuminuri, olikstora njurar med ökad ekogenicitet.
C.
Aterosklerotiska manifestationer, uttalad albuminuri, bukaortaaneurysm, olikstora njurar med ökad ekogenicitet.
D.
Aterosklerotiska manifestationer, låggradig albuminuri, hypertoni, tidigare kontrastskada.
A: Aterosklerotiska manifestationer, låggradig albuminuri, olikstora njurar med ökad ekogenicitet.

Q: Hur stor andel av världens befolkning anser man idag har tecken till kronisk njursjukdom?
A.
3-4 %
B.
6-7 %
C.
10-12 %
D.
18-20 %
A: 10-12 %

Q: Vilken är den vanligaste hereditära njursjukdomen?
A.
Polycystisk njursjukdom
B.
Alports syndrom
C.
Interstitiell nefrit
D.
Nefronoftis
A: Polycystisk njursjukdom

Q: Vilka avvikande labfynd på en akutmottagning bör föranleda vidare utredning för att utesluta trombotisk mikroangiopati (TMA)?
A.
Kreastegring, förhöjd D-dimer och trombocytos
B.
Kreastegring, troponinstegring och trombocytos
C.
Kreastegring, hemolytisk anemi och trombocytos
D.
Kreastegring, hemolytisk anemi och trombocytopeni
A: Kreastegring, hemolytisk anemi och trombocytopeni

Q: Vilka kliniska tecken kan finnas vid en interstitiell nefrit?
A.
Sjunkande GFR, tubulär proteinuri, komplementaktivering
B.
Sjunkande GFR, steril pyuri, tubulär proteinuri, hypertoni
C.
Sjunkande GFR, uttalad glomerulär proteinuri, lågt plasma albumin
D.
Sjunkande GFR, mikroskopisk hematuri, ödem, hypertoni
A: Sjunkande GFR, steril pyuri, tubulär proteinuri, hypertoni

Q: Vilka vanliga orsaker finns till interstitiell nefrit?
A.
Läkemedel, toxiner och fetma
B.
Läkemedel, rhabdomyolys och hypertoni
C.
Genetiska sjukdomar, tungmetaller och miljögifter
D.
Läkemedel, myelom och obstruktiva njursjukdomar
A: Läkemedel, myelom och obstruktiva njursjukdomar

Q: Vad är målblodtryck hos personer med kronisk njursjukdom och manifest albuminuri?
A.
<120/80 mmHg
B.
<130/80 mmHg
C.
130–140/85 mmHg
D.
<140/90 mmHg
A: <130/80 mmHg

Q: Vilken rubbning är inte vanligt förekommande vid uttalad njurfunktionsnedsättning?
A.
Metabol acidos
B.
Hyperkalemi
C.
Hypernatremi
D.
Hyperfosfatemi
A: Hypernatremi

Q: Sekundär hyperparathyreoidism är vanligt bland patienter med kronisk njursvikt. Om du betänker patogenesen, hur vill du behandla i första hand?
A.
Fosfattillförsel
B.
Aktivt D-vitamin
C.
Thyroxinsubstitution
D.
Operation (parathyroidektomi)
A: Aktivt D-vitamin

Q: En patient som behandlas med regelbunden hemodialys måndag, onsdag och fredag sedan flera år inkommer söndag kväll pga tilltagande andningsbesvär under kvällen. Vad misstänker du i första hand?
A.
Hjärtsvikt
B.
Begynnande lungödem
C.
Lungemboli
D.
Sepsis utgången från patientens centrala dialyskateter
A: Begynnande lungödem

Q: En patient som varit njurtransplanterad i två år och haft god njurfunktion inkommer till akuten med feber och smärtor över transplantatet. CRP 130 mg/l, kreatinin stigit från 102 till 140 umol/l. Vad misstänker du?
A.
Begynnande avstötning
B.
Urinvägsinfektion med pyelit
C.
Aktivering av CMV-infektion pga immunosupressionen
D.
Avflödeshinder med hydronefros av den transplanterade njuren
A: Urinvägsinfektion med pyelit

Q: En patient som behandlas med peritonealdialys inkommer till medicinakuten på kvällen pga diffusa buksmärtor. Han berättar att dialysen fungerat utmärkt och att dialysvätskan är helt klar och fin. Buken är helt mjuk, men ömmar diffust. Ingen feber, CRP 2,3 mg/L. Vad blir din åtgärd?
A.
Misstänker peritonit och ordnar med urtappning av dialysvätskan och provtagning
B.
Remiss till kirurgen för bedömning.
C.
Noggrann undersökning av bråckportar. Ökad risk för bråck vid PD
D.
Skickar hem patienten och ber honom ringa PD-mottagningen imorgon bitti.
A: Misstänker peritonit och ordnar med urtappning av dialysvätskan och provtagning

Q: Vilket är det viktigaste tecknet på snabbt progredierande glomerulonefrit i urinen?
A.
Hematuri och proteinuri
B.
Fria lätta kedjor och hyalina cylindrar
C.
Eosinofila leukocyter i urinen
D.
Lågt U-Natrium
A: Hematuri och proteinuri

Q: ANCA-vaskulit delas in i mikroskopisk polyangit (MPA) och granulomatös polyangit (GPA). Medan MPA ibland förekommer utan andra symtom än njurskada, trötthet och avvikande urinprover så har GPA mer ofta typiska symtom. Vilka av nedanstående är typiska vaskulitsymtom?
A.
Trötthet, neuropati, muskelsvaghet, aptitlöshet.
B.
Långdragen hosta med eller utan blod.
C.
ÖNH-symtom inklusive smärtor, näsblod, hörselproblem, munsår
D.
Alla ovanstående
A: Alla ovanstående

Q: Vad ser man i påverkade glomeruli i njurbiopsi i samband med akut ANCA-vaskulit?
A.
Crescents (halvmånar)
B.
Immunglobuliner
C.
Komplement C1q
D.
ANCA-antikroppar
A: Crescents (halvmånar)

Q: Vilken är den viktigaste riskfaktorn för att utveckla njursvikt vid IgA-nefrit?
A.
Albuminuri
B.
Hematuri
C.
IgA i serum
D.
IgA i njurbiopsi
A: Albuminuri

Q: 36 årig man söker vårdcentralen på grund av feber, halsont och snuva sedan 3 dagar. CRP 32. U-sticka visar +2 erytrocyter,2 +albumin och neg för leukocyter och nitrit. Han berättar att han kissat rostbrun urin och brukar göra detta när han är förkyld.
Vilken är den mest sannolika diagnosen?
A.
Poststreptokock glomerulonefrit
B.
Membranoproliferativ glomerulonefrit
C.
IgA-nefrit
D.
Urinvägsinfektion
A: IgA-nefrit

Q: 78 årig kvinna med tidigare hjärtsvikt, tablettbehandlad hypertoni, typ 2 diabetes, tid TIA. Kommer in med blödningar från ändtarmen och svart avföring.
I status: Trött, blek, BT 92/60 mmHg, puls 112, Afebril, Buk mjuk och oöm, Per rectum noteras melena. I lab noteras Hb 78. CRP 12. Kreatinin 249 (för 4 månader sedan kreatinin 67), U-sticka 2+ leukocyter, 1+ nitrit, +1 erytrocyter, negativ för protein. Bladderscan på akuten 150 ml. Man misstänker preliminärt blödande ulcus.
Gällande patientens njurpåverkan vad är mest sannolikt?
A.
Prerenal njurskada p.g.a. lågt Hb och lågt blodtryck.
B.
Postrenal njurskada eftersom bladderscan visar resurin.
C.
Eftersom urinstickan är nitritpositiv är njurpåverkan sannolikt sekundär till urinvägsinfektion.
D.
Patienten har drabbats av hemolytiskt uremisk syndrom (HUS).
A: Prerenal njurskada p.g.a. lågt Hb och lågt blodtryck.

Q: Vilken är den vanligaste glomerulonefriten i Sverige?
A.
Membranös nefropati
B.
Minimal change nefropati
C.
IgA-nefrit
D.
Fokal Segmentell glomeruloskleros (FSGS)
A: IgA-nefrit

Q: Du har tagit ett urinsediment på en patient du misstänker ha en glomerulonefrit. Vilken typ av cylindrar kan förekomma normalt?
A.
Hyalina cylindrar
B.
Röda blodkropps-cylindrar
C.
Vita blodkropps-cylindrar
D.
Granulära cylindrar
A: Hyalina cylindrar

Q: Du träffar en patient med misstänkt nefrotiskt syndrom på akutmottagningen. Du beställer ett urinstickprov för att mäta u-albumin/kreatinin. Vilket resultat förväntar du dig vid nefrotiskt syndrom?
A.
10-99 mg/mmol
B.
100-199 mg/mmol
C.
200-299 mg/mmol
D.
>300 mg/mmol
A: >300 mg/mmol

Q: En 55-årig man söker akut med minskande urinmängder senaste dagarna. Druckit lite sämre. Krea 500 mot 90 för ett år sen. Urinsticka 2+ leukocyter, 1+ albumin, nitritneg. Bladderscan 500ml. Vad misstänker du i första hand?
A.
Prerenal akut njurskada pga dehydrering
B.
Renal akut njurskada pga misstänkt glomerulonefrit
C.
Postrenal akut njurskada pga avflödeshinder
D.
Alla lika sannolika
A: Postrenal akut njurskada pga avflödeshinder

Q: Vilken av följande patienter vill du helst njurbiopsera?
A.
30-årig kvinna med nyupptäckt mikrohematuri och makroalbuminuri, normal njurfunktion
B.
37-årig man med singelnjure och mikrohematuri, normal njurfunktion
C.
40-årig kvinna med nyupptäckt kreastegring, normal urinsticka
D.
79-årig man med nyupptäckt kreastegring, hypertoni och mikroalbuminuri
A: 30-årig kvinna med nyupptäckt mikrohematuri och makroalbuminuri, normal njurfunktion
(biopsi kontraindicerat vid singelnjure)

Q: Hur definieras nefrotiskt syndrom?
A.
Njurinsufficiens, hyperalbuminemi, hyperfosfatemi, ödem
B.
Makroalbuminuri, hypoalbuminemi, hypertoni, ödem
C.
Nefrotisk albuminuri, hypoalbuminemi, hyperlipidemi, ödem
D.
Nefrotisk albuminuri, hyperalbuminemi, hypofosfatemi, erytrocyturi
A: Nefrotisk albuminuri (>300 mg/ml), hypoalbuminemi, hyperlipidemi, ödem

Q: Vad är sant angående akut tubulär nekros (ATN)?
A.
Drabbar företrädesvis yngre
B.
Leder ofta till terminal njursvikt
C.
Njurfunktionen kan återhämta sig
D.
Oftast infektionsutlöst
A: Njurfunktionen kan återhämta sig

Q: Vilken behandling är mest effektiv för att behandla hyperkalemi?
A.
Hemodialys
B.
Glukos-Insulindropp
C.
Korrigering av metabol acidos med iv Natriumbikarbonat
D.
po Natriumpolystyrensulfonat (Resonium)
A: Hemodialys

Q: En 60-årig tidigare frisk man med alkoholberoende har kommit in till akuten med polis efter att ha hittats vid vägkanten sovandes vid vägrenen. Han har blåmärken på kroppen. Pat är afebril. 110/60. Puls 100. Lab visar: kreatinin 550 /L µmol/L, hemoglobin 130 g/L, ASAT och ALAT förhöjda.
Vilket ytterligare prov tar du för att utreda patientens nytillkomna kreatininstegring?
A.
P-CK
B.
P-Myoglobin
C.
P-PK/INR
D.
P-Bilirubin
A: P-Myoglobin