Title: T5 / Kardiologi / Arytmier / Förmaksflimmer - Symtom/behandling

Q: I ''Treat AF: The ABC pathway'', vad går B ut på?
A: B = Better symptom control
Hur man ska behandla själva förmaksflimret för att få en bra symtomkontroll, så bra kontroll att patienten inte ens ska märka av att de har ett flimmer för då påverkar inte flimret patienten negativt – bra frekvenskontroll och bra rytmreglering (hålla flimret borta).
Med andra ord är B:et helt symtomstyrt.

Q: Vad är talande för ett förmaksflimmer vid ett EKG?
A: Inga tydliga P-vågor och inga regelbundna QRS-komplex.

Q: När ska man välja rytm- och/eller frekvensreglerande behandling?
A: Val av strategi för rytmreglering är ffa symtomstyrt men adekvat frekvensreglering gäller alla patienter oavsett.
Rytmreglering = man håller flimret borta i sån stor utsträckning som möjligt
För permanent FF så krävs bara frekvensreglering, medan för paroxysmalt FF och persisterande FF så krävs det både rytm- och frekvensreglering.

Q: Vilken klassificering använder man för att objektivisera symtomen vid förmaksflimmer?
A: Man använder EHRA-klassificeringen som sträcker sig från klass I till klass IV.
Klass I = man märker inte att man har flimmer, inga begränsningar i livet eller något.
Klass III = Här bör man sträva efter rytmreglering.

Q: Vilka läkemedel ingår i frekvensreglerande behandling? (3)
A: 1. Betablockad = 1:a hands val
- Seloken är kortverkande. Bisoprolol påverkar inte betareceptorerna i lungorna lika mycket, vilken kan vara fördelaktigt om man har patienter med astma eller KOL.
2. Kalciumflödeshämmare
- Dessa ger man ej till patienter med nedsatt vänsterkammarfunktion (EF < 40%)
3. Digitalis/Digoxin
- Som tillägg när B-blockad inte räcker. Det är ett 1:a handsmedel tillsammans med diuretika vid akut hjärtsvikt och snabbt FF

Q: Vilka kalciumflödeshämmare kan man använda vid frekvensreglerande behandling?
A: Verapamil (Isoptin) och Diltiazem (Cardizem).

Q: Vad kan man ge som rytmreglerande behandling?
A: 1. Betablockerare - 1:a hands val
2. Elkonvertering
3. Antiarytmiska/konverterande läkemedel
- Multaq är det bästa
4. Invasiva åtgärder
- Flimmerablation eller ex Maze-operation

Q: Har elkonvertering en långsiktig effekt på förmaksflimmer? Varför måste SYNK-funktionen vara på?
A: Nej, det ger en regelbunden hjärtrytm för stunden och har inte heller någon förebyggande effekt.
Synkfunktionen = Defibrilatorn känner vart R-taggen ligger (i QRS-komplexet), så att strömmen inte skickas i T-vågen.

Q: När är det OK/inte OK att elkonvertera en patient utan OAK-behandling innan?
A: OK = om det finns en säker debut av symtom < 48h.
Man ger NOAK innan och efter konvertering, i minst 4 veckor.
Inte OK = om flimmerdebuten är osäker eller om den har sker längre än 48h innan. Då vårdplanerar man istället för elektiv elkonvertering samt att man påbörjar OAK-behandling*
*Pga ökad tromboembolirisk

Q: Hur ska PK (INR) ha legat för att elkonvertering ska kunna ske?
A: Man ska ha fyra värden under 2,0 med en veckas mellan rum mellan varje värde, alternativt att patienten tagit NOAK regelbunder i 3-4 veckor.

Q: Vilka invasiva ingrepp kan man köra på vid förmaksflimmer?
A: Flimmerablation, Maze-operation, pacemaker eller His-ablation.

Q: När är flimmerablation indicerat? Vart gör man ablationen?
A: Ffa hos patienter med symtom motsvarande minst EHRA-klass II.
Ablationen sker oftast i vänster förmak.

Q: Utöver behandling, vilka andra saker kan man göra för att minska antal flimmerepisoder och symtom?
A: Att behandla riskfaktorer för stroke/kärlsjukdom - ex hypertoni, DM, rökning osv, och underliggande hjärtsjukdomar.

Q: Vilka andra behandlingsalternativ kan minska symtom och flimmerrecidivitet (som inte är läkemedel)?
A: Att gå ner i vikt, att gå till en samtalsterapeut m.m.