Title: T5 / Komplex hjärtsjukdom / Mitralisinsufficiens

Q: MI: symtom?
A: Dyspné
Arrytmikänsla - förmaksflimmer
Perifera ödem
Lungödem (om det tillstöter akut)

Q: MI: utredning?
A: Auskultation - systoliskt blåsljud (liknar AS)
Transthorakalt EKO - diagnosen konfirmeras, gradering, orsak
Inför ingrepp:
-> Transesofagalt EKO - anatomi
-> Ev. CT kranskärl/coronarangio

Q: Hur graderas MI?
A: På en 4-gradig skala eller som "mild, moderate, severe"

Q: Vad kan ske med läckaget vid mitralisinsufficiens?
A: Läckaget kan bli bättre med tiden
Läckaget kan variera med vätskestatus (läcker mer vid övervätskning - korrigera), HF, mm.
Läckaget kan minska efter medicinering

Q: Vilka typer kan MI delas upp i och vad karaktäriserad de olika kategorierna av?
A: Primär - degenerativ - prolaps:
Skadad klaff/chorda/papillarmuskel
Excentrisk insufficiens
Kan uppkomma akut, ex. hjärtinfarkt
Sekundär - funktionell:
Klaffen ej skadad
Orsakas av restriktion/dilatation av chorda/ förstoring av vä kammare/vä förmak
Kroniskt

Q: MI: ingrepp?
A: Kirurgisk plastik - bäst prog
Kirurgisk protes mekanisk/biologisk
TEER (Transcatheter Edge-to-Edge Repair): Säkert och effektivt, 85-90% förbättras till grad 0-1 av MI efter ingreppet

Q: Hur behandlas primär MI?
A: Kirurgi i första hand - "repair is better than replace"
Vid låg kirurgisk risk rekommenderas tidig kirurgi (även utan symtom), kriterier för detta: Nedsatt VK-funktion eller dilatation av VK

Q: När görs TEER vid primär MI?
A: Om kirgurgi anses för riskfyllt (gammal pat, många comorbiditeter)
och
Om anatomiskt lämplig enligt TEE:
-> Tillräckligt långa klaffsegel
-> Tillräcklig öppningsarea

Q: Hur behandlas sekundär MI?
A: Full sviktbehandling (Betablockad, ACEi, ARNi, SGLT2, ev. diuretika)
CRT (svikt-pacemaker) om indicerat
Revaskularisering CABG/PCI

Q: När görs kirurgiska ingrepp vid sekundär MI?
A: Oftast vid VK-dysfunktion
Kan vara enbart LA-dilatation
TEER är bättre än kirurgi (mortalitetssänkande effekt)