Title: T5 / Nefrologi / Kronisk njursjukdom 2 stadie indelning och prognos

Q: Vad är definitionen på njurfunktion?
A: Glomerulär filtration

Q: Vad är ett normalvärde på njurfunktion (GFR)?
A: 100ml/min

Q: Vad behövs för att sätta diagnos CKD 1-2 förutom GFR?
A: Albumiuri räcker men om det ej finns behövs ultraljudfynd, eller biopsifynd.

Q: Vad behövs för att sätta diagnos CKD 3-5 förutom GFR?
A: Inget, Där räcker bara GFR

Q: Hur länge måste njurfunktions nedstättning ha funnits för att sätta diagnos CKD?
A: 3 månader oavsett stadie

Q: Vad kan komolikationerna bli om man inte behandlar njursvikt?
A: Koma och död

Q: Hur kan man stadie indela CKD förutom att använda GFR?
A: Enlig albuminuri

Q: Pat vid Slutstadium vid CKD behöver en av dessa : [...] för att överleva
A: Dialys eller transplanation

Q: Vad är att föredra och varför dialys eller transplanation?
A: Transplantaion eftersom pat har ycket bättre livskvalite : ej beroende av en dialys maskin bättre prognos, mer sympotmfrihet
OBS! dock transplanterade behandals livslångt med immunsupprimerande biverkningar  -ökad risk för infektioner och malignitet

Q: Risken fö kardiovaskulär sjukdom (vid CDK) ökar kraftigt med [...]
A: Sjunkande GFR

Q: Vilka faktorer påverkar prognosen vid CKD?
A: Njurfumktionsnedsättning och albuminuri samverkar ( har en additiv effekt på mortalitet)
Bilden - olika färger är olika grader av albuminuri där röd är högsta nivån

Q: Vad illustrerar denna bild?
A: att vid samma GFR ökade albunimuri nivåer ger en ökad risk för : njursvikt,kardiovaskulär och total mortalitet

Q: Vad beror sambandet mellan njursjukdom och hjärt och kärlssjuksom? ( förenkalat utan meknismer)
A: Faktorerna som orsakar Hjärt och kärlsjukdom  : DM,Hypertoni samt atheroskelros påverkar också njurens kärl, samt så leder njurfunktionsnedsättning till rubbningar som leder till systemiska konsekvenser som alltså påverka hjärtat och kärlen ( se annant kort)

Q: I vilka populationer CDK vanligt?
A: Ju äldre man blir ju vanligare det blir : över 85 år så är 50 % drabbade
Om man har en hjärt och kärlssjukdom är det vanligare med CKD:

Q: CDK prevalens i hela populationen ä [...]
A: 10 %

Q: Är CDK vanligt?
A: Ja det är en folksjukdom som är  lika vanligt som Diabetes Melletius

Q: Om man har haft njufunktionsnedsättning pga en sjukdom ser man att progressen av njurfunktionsnedsättningen forsätter trots att grundsjukdomen har klingat av: Varför?(2)
A: 1.För att man har förlorat nefron pga skada på njuren vilket gör att det blir högre tryck på restrerande glomeruli och vi får en hypertrofi i glomeruli. dessa två saker leder till glomeruloskelros vilket gör att fler nefron slutar fungera vilket till sist leder till skrumpen njure med få fungerade nefron.
2.proteinuri leder också till inflammation och fibros i tubuli och interstitium  leder till skrumpen njure med få fungerade nefron.

Q: Kan man bota CDK?
A: Nej målet med behandling är att minska progresstakten så att man kan skjuta upp tidpunkt för dialysstart ( ibland hela livet)

Q: Vad ska man behandla ( vilka faktorer) för att bromsa prodrigering av CDK?
A: Först och främst behandla grund sjukdomen sen behandla :
Blodtryck
Albuminuri
Övervikt
Evetuell diabets
Rökning

Q: Vilka interventioner har bevisats vara effektiva för att uppnå njurprotektion vid CKD?(4)
A: 1. Strikt blodtryckkontroll
2.Behandling med ACE hämmar eller A2 antagonist
3.strikt blodsocker kontroll hos pat med diabetes och begynnande njurskada( om det redan finns omfattande skador så hjälper inte detta)
4. Nya antidiabetika med njurskyddnande egenskaper framför allt SGLT2-hämmare

Q: Varför leder en njurskada till hypertoni eller försämrad hypertoni?
A: Vikitgaste : sämre frömåga att utsöndra vatten och natrium och reglera dessa utifån blodtrycker alltså det krävs ett högre BT för att utsöndra saltöverskott( saltkänslig hypertoni)
Andra orsaker : överaktivitet i RAAS och sympatikus,stela kärl pga vaskulärkalcifiering/atheroscelros, obalans mellan endotel-faktorer

Q: Vad är Målvärdet för blodtryck vid CDK?
A: <130/80 ( individualiseras hos äldre för att undvika ortostatism)

Q: Hur ska man behandla hypertoni vid CKD?
A: 1.Saltrestriktion
2.RAS blockad förstahandsmedel ( renoprotektivt)
3.Dieuretiks för att motverka saltvatten retention - oftast Lopp dieuretika eftersom tiazider har avtagande feekt vid GFR<30)
Oftast behövs flertal läkemedel i kombination

Q: Hur skyddar RAS blockad njurarna?(3)
A: Normaliserar mikroalbuminuri,bromasar försämring av albuminuri och njurfunktion,bromsa utvecklingen till behov av dialys/transplantation

Q: Hur fungerar RAS blockad njurprotektivt?
A: minskar vasokontriktionen i efferenta njurarrtären ( minskar tryck i glomeruli)
OBS : långtidsanvändning hos vissa risk patieneter är ej bra kan leda till färsämring av njurfunktionen

Q: Är det alltid dåligt att se kreatininstegring hos pat som behandlas med RAS blockad?
A: nej normalt att se en initial liten stegring men om det är kraftigt och långdraget är det negativt och därför ska man va försiktigt med insätting av dessa läkemedel

Q: Hur kan man motverka negativa konsekvenser av RAS blockad vid CKD?
A: 1. Var försiktig med insättning pch dos ökning hos Pat med: hög ålder, uttalad njurfunktionsnedsättning,diabetes,risk för atherscelros
2.Kontrollera kreatinin och Kalium 1-2 veckor efter insättning
3.Informera patient om att göra uppehåll vid uttrokning tex diarre,hög feber,värmebölja

Q: Till vilka patienter med CDK rekommenderas behandling med SGLT2-Hämmare?
A: Vid CDK med albuminuri trots RAS blockad om GFR>20 ml/min

Q: Hur ser Kardiovaskulär prevention ut vid CKD?
A: Samma insatser som till njurfriska : blodtryckskontroll,lipidsänande behandling,hälsosamma levnandsvanor
OBS - primärprevention med lipidsänkande behandling pat > 50 år med GFR <60ml/min/1,73m2