Title: T5 / Kardiologi / Ischemisk Hjärtsjukdom / MINOCA

Q: Hur stor del av alla hjärtinfarkter är MINOCAs?
A: 40%

Q: Vad är MINOCA?
A: MYOCARDIAL INFARCTION WITH NON-OBSTRUCTIVE CORONARY ARTERIES alltså :
Hjärtinfarkter utan signifikanta kranskärlsförträngningar

Q: Hur ser medianåldern och könsfördelningen ut vid MINOCAs?
A: Medianålder 55 år, 40% kvinnor

Q: Vad är riskfaktorerna för MINOCA?
A: Kardiovaskulära riskfaktorer som vid ”vanlig” hjärtinfarkt, förutom hyperlipidemi

Q: Hur stor del av MINOCA är ST-höjande respektive icke ST-höjande?
A: 1/3 ST-höjningar (STEMI), 2/3 inga ST-höjningar (NSTEMI)

Q: Vad är skillnaden i patient gruppen som har MINOCA vs de som har typ 1 infarkter?
A: MINOCA patienter är yngre och incidensen är högre hos kvinnor jmf med typ 1 infarkter.

Q: Vilka tre kriterier måste uppfyllas för att ställa diagnosen MINOCA?
A: 1. Uppfyllande av hjärtinfarktskriterierna (4th universal Definition of MI): a) förhöjt troponin med dynamik
b) kliniska tecken till infarkt/ischemi (minst ett) : symptom på ischemi ,nya ST-T-förändringar, LBBB/RBBB el Q-våg,bildmässig förlust av viabelt myokard el ny hypo/akinesi, intrakoronar tromb vid angio alt obduktion
2. Icke-obstruktiv kranskärlssjukdom :helt rena kranskärl 0% → plack → stenos ≤ 50%
3. Ingen annan uppenbar orsak inför coronarangiografin, t ex lungemboli

Q: Redogör för  hjärtinfarktskriterierna (4th universal Definition of MI)
A: A) förhöjt troponin med dynamik
B) kliniska tecken till infarkt/ischemi (minst ett) :
symptom på ischemi -
nya ST-T-förändringar,
LBBB/RBBB el Q-våg,
bildmässig förlust av viabelt myokard el ny hypo/akinesi,
 intrakoronar tromb vid angio alt obduktion

Q: Vilka koronara orsaker för MINOCA finns det?
A: 1.Plack erosion/ ruptur ?- men är inte detta vanlig MI?
2.Tromboembolism - samma här??
3.Koronar spasm
4.Myokardit
5.Takutsubo syndrom
6.Dissektion

Q: Hur utreder man MINOCA?
A: 1.Pat presenterar som vanlig MI så utredning sker på samma sätt som MI för att komma fram till en arbetsdiagnos :
EKG,Angio,Troponin,Pro BNB,D-Dimer ( för att utesluta andra diagnoser)
om allt annat kan uteslutas och angio visar rena kranskärl så har man sin arbetsdiagnos MINOCA
2.Leta efter definitiva diagnosen MINOCA : EKO,MR( viktig för just MR kan bekräfta diagnosen)

Q: Hur ser behandlingen ut för MINOCA?(4)
A: Infarkt eller påvisad plackruptur: Sedvanlig behandling som vid hjärtinfarkt inkl trombocythämning, DAPT 12 mån och statiner
Normal MR utan plackruptur: ASA, statin? (Om påvisad ateromatos )
Spasm: Kalciumblockare och långverkande nitro, undvik utlösande faktorer
Kranskärlsembolisering: Antikoagulantiabehandling

Q: Vad är Spontant Kranskärlsdissektion? (SCAD)
A: Icke-traumatisk, icke-iatrogen, icke-aterosklerotisk dissektion i kärlväggen av kranskärlen. Detta uppstår av Intramuralt hematom som leder till kompression av lumen.

Q: Vad är den kliniska bilden Spontant Kranskärlsdissektion? (SCAD)
A: Likt MI:bröstsmärta (80%), illamående/kräkningar (25%),
STEMI (20-50%), hjärtstopp (10-15%)

Q: Vad är incidensen av spontan kranskärldissektion (SCAD)?
A: SCAD utgör 1-4% av alla akuta hjärtinfarkter och är Vanligast hos kvinnor i åldern 45-55 år (90%).

Q: Vilka är riskfaktorerna till spontan kranskärlsdissektion?(5)
A: Kvinnligt kön
Graviditet
Bindvävssjukdomar (t ex Ehlers-Danlos, Marfan´s)
Depression/ångest
Fibromuskulär dysplasi
OBS sjukdomen har oftast en emotionell eller fysiskt trigger samt lägre prevalens av traditionella riskfaktorer (rökning osv)

Q: Vad är fibromuskulär dysplasi?
A: Fibromuskulär dysplasi är ett icke-aterosklerotisk, ickeinflammatorisk sjukdom av arteriella kärlväggar som kan leda till stenoser, dissektioner och aneurysm t ex i njurar, hjärna, hals och iliacakärlen.

Q: Vilka patienter borde screenas för Fibromuskulär dysplsi och varför?
A: Alla patienter med SCAD eftersom 50 % av dessa patienter har fibromuskulär dysplasi.

Q: 10 procent av patienter med SCAD har [...]
A: cerebral anuerysm

Q: Hur ser sambandet mellan SCAD och graviditet?
A: Gravida patienten med SCAD får en svårare manifestation av sjukdomen med högre risk för för STEMI, kardiogen chock, hjärtstopp, hjärtsvikt än icke-gravida.

Q: SCAD orsakar cirka Ca [...] av alla spontana kranskärlsdissektioner ,Ca [...] av alla hjärtinfarkter under graviditet och ca [...] av
alla hjärtinfarkter postpartum
A: 10%; 20%; 50%

Q: Hur ser behandling ut för SCAD?
A: De flesta läker spontant så man vill behandla konservativt ,alltså så gör man PCI bara om nödvändigt ( risk att man sprider dissektionen).Så därför behandlar man på följande sätt : behandla hypertoni,beta blockade, samt vara försktig med framtida graviditeter( ses som hög risk).

Q: Är Takutsubo syndrom en del av MINOCA?
A: Nej, det har varit det tidigare men nu är det en egen grupp.

Q: Vad är definitionen av takotsubo syndrom?
A: Övergående pumpfunktionsnedsättning omfattande mer än ett
enskilt kranskärlsterritorium, med normalisering av
hjärtfunktionen inom dagar till månader

Q: Vilka är det som oftast drabbas av takutsubo syndrom?
A: 90% är kvinnor efter klimakteriet, medelålder 68 år

Q: Hur ser den kliniska bilden ut av takutsubo?
A: Identiskt med hjärtinfarkt

Q: Vad är prevalensen av takutsubo?
A: 1-2 % av alla hjärtinfarkter ( dock troligen underskattad siffra)

Q: Takutsubo syndrom kallas också för : ( 4 olika namn)
A: stresskardiomyopati,
“broken heart syndrome”
,
”brustet hjärta”
, apical
ballooning syndrome

Q: Vad är patofysiologin bakom takutsubo syndrome?
A: Patofysiologin är oklar men det finns en teori : Katekolaminhypotesen
Enligt denna så orsakas takutsubo syndrom av fysiska eller emotionella stressorer, som leder till ett sympatikuspåslag med kraftigt ökade nivåer av katekolaminer.

Q: Dessa comorbiditeter är vanliga vid takutsubo syndrom :  [...] samt [...]
A: psykiatrisk och neurologisk underliggande
sjukdom,; KOL

Q: Hur utreder man takutsubo syndrom?
A: Man kollar :Troponiner, proBNP, EKG, kranskärlsröntgen
och EKO som vid hjärtinfarkt. MR kan säkerställa
diagnosen, skall göras tidigt och inneliggande

Q: Hur behandlar man takutsubo?
A: Initialt behandling som vid hjärtinfarkt, vid hjärtsvikt ge ACE-I och betablockad. Pyskologisk stöd kan vara bra. Takutsubo Läker ofta ut av sig själv men risk för livshotande komplikationer.

Q: Vilka komplikationer kan uppstå hos patienter med takutsubo syndrom?(5)
A: Hjärtsvikt
Arytmier
Tromboembolier
Kardiogen chock
Död

Q: Hur ser prognosen ut för Takutsubo syndrom?
A: Prognosen ej bättre än vid vanlig hjärtinfarkt

Q: Hur ser prognosoen ut för MINOCA?
A: Prognosen endast något bättre än hjärtinfarkt med signifikanta kranskärlsförträngningar