Title: T5 / Vecka 1 / Hur bedömer man om en patient är akut sjuk?

Q: Vad kan man anta om en patients luftväg beroende på hur patienten pratar?
A: Om patienten pratar obehindrat (utan problem) så kan man initialt anta att luftvägen är fri och gå vidare.
Om patienten talar enstaka ord eller inget tal alls så bör man kolla efter främmande kropp, indragningar intercostalt (som att de inte får in luft), paradoxalt andningsmönster m.m.

Q: Om luftvägen är fri initialt, betyder det att man helt kan skita i att kolla luftvägen framöver?
A: Inte riktigt.
Man bör vara observant på potentiella hot mot luftvägen som kan utvecklas:
- Tex om vi har en medvetssänkt pat som inte själv kan skydda sin luftväg
- Ödem pga allergi
- Blödning, kräkning, slem
- Främmande kropp som tuggummi

Q: Hur åtgärdar man en ofri luftväg (ett stort kort men nog lätt att förstå)?
A: 1. Kalla på hjälp på direkten!!!
2. Om pat är vaken, be patienten hosta eller utför Heimlich
3. Administrera adrenalin vid anafylaxi/angioödem
4. Rensugning av slem, kräk eller blod
5. Medvetandesänkt pat med snarkande andning - haklyft/käklyft + kantarell
6. Djupt medvetandesänkt pat - svalgtub
7. Intubation med hjälp av narkosläkare
8. I värsta fall koniotomi, om man inte kan intubera

Q: Vad står ABCDE för?
A: A = Airway (luftväg)
B = Breathing (sat, AF, auskultera lungor)
C = Circulation (BT, HF, blodgas, EKG)
D = Disability (GCS, blodsocker, neurostatus)
E = Exposure (inspektion av hudkostym, temp, tecken på trauma?)

Q: Vad bör man göra vid B:et på ABCDE utöver att mäta AF och saturation?
A: Titta på patienten - se andningsmönster, djup, om den använder accessoriska andningsmuskler, finns det cyanos?
Lyssna också på lungorna och hör om det finns ronki, rassel, slemljud.

Q: Vilka åtgärder kan man ge till patienter som har problem med andningen?
A: Man kan ge syrgas till alla påverkade patienter (inte bara pat med låg saturation).
Vid låg AF eller svaga andetag så kan man ventilera.

Q: Hur ger man en patient syrgas?
A: Via en näsgrimma, sluten mask, öppen mask, högflödesgrimma m.m. Jag tror det beror lite på hur mycket syrgas patienter behöver (hur mkt l/min).

Q: När brukar man ge motståndsandning?
A: Hos pat med atelektaser, ödem eller obstruktivitet.

Q: Utöver att mäta blodtryck och hjärtfrekvens på C:et på ABCDE, vad bör man mer göra?
A: Kolla efter synlig blödning, färg på huden, halsvenstas, hudtemp.
Man känner också på pulsarna, kollar kapillär återfyllnad, känner på buken efter trauma, samt lyssna på hjärtat efter blåsljud.

Q: När en patient inkommer medvetslös till akuten så vill man alltid kunna administrera läkemedel snabbt. Vad bör man göra då och när under ABCDE-handläggningen sker detta?
A: Man ska alltid sätta två infarter (PVK). Om man misslyckad med PVK får man sätta intraosseösa infarten.
Detta sker under C:et i ABCDE. Man ska också fundera över vätskeinfusioner.

Q: Vad ska man göra på D - disability?
A: 1. Bedöm vakenhet - GCS, RLS eller AVPU
2. Titta - pupillstorlek, ljusreaktion, rörelse i extremiteter
3. Känn - grov kraft, nackstyvhet (inte om du misstänker brott i halsryggen)
4. Mät - snabbtest på p-glukos

Q: Vilka åtgärder för man sätta in vid D - disability?
A: Det beror lite på misstänkt diagnos men det vanligaste brukar vara glukosinjektion, intoxbehandling och om man har en stark misstanke på meningit/sepsis så börjar man behandling med AB samt tar blododling och LP.

Q: Vad undersöker man när man har kommit till E på ABCDE?
A: Man exponerar patienten och kollar om patienten har blivit exponerad för yttre påverkan så som trauma, hypotermi, brandrök m.m. Känn och titta på kroppen, lägg märke till dofter (alkohol, kemiska ämnen, brandrök).

Q: Vilka åtgärder sätter man in vid E på ABCDE?
A: Det beror på misstänkt diagnos men:
- Vid misstänkt fraktur - stabilisera
- Hypotermi - värmetäcke, ECMO, varma vätskor IV
- Hypertermi - kylning, kalla vätskor, kall luft, febernedsättande