Title: T5 / Kardiologi / Hjärtsvikt / RAT hjärtsvikt

Q: Frank-Starling mekanismen är central för att förklara hjärtsviktens patofysiologi. Vilket av följande påståenden om Frank-Starling mekanismen är mest korrekt?
A.
Minskad afterload leder till ökad hjärtminutvolym
B.
Ökad preload leder till ökad hjärtminutvolym
C.
Dilatation av vänster kammare i systole leder till ökad kontraktion och ökad hjärtminutvolym.
D.
Minskad preload leder till ökad hjärtminutvolym
A: Ökad preload leder till ökad hjärtminutvolym

Q: Vilken är incidensen för hjärtsvikt i Sverige?
A.
400 per år
B.
4000 per år
C.
40 000 per år
D.
400 000 per år
A: 40 000 per år

Q: Hur stor är prevalensen för åldersgruppen över 80 år (i Sverige) ?
A.
2,5%
B.
5%
C.
10%
D.
30%
A: 10%

Q: Prevalensen för hjärtsvikt ökar. Vilken är den viktigaste orsaken?
A.
Behandlingen av patienter med hjärtinfarkt har förbättrats.
B.
Medellivslängden har ökat.
C.
Det har kommit flera effektiva läkemedel mot hjärtsvikt.
D.
Klaffinterventioner ökar hos äldre.
A: Medellivslängden har ökat.

Q: För vilken typ av hjärtsvikt anges i den kliniska defintionen, utöver ejektionsfraktionen, både symptom och eller kliniska tecken samt strukturell påverkan såsom ökade fyllnadstryck eller och eller NT proBNP för att ställa diagnosen hjärtsvikt:
A.
HFpEF
B.
HFmrEF
C.
HFrEF
D.
Alla typer
A: HFpEF

Q: Hur beräknas ejektionsfraktionen?
A.
Slutdiastolisk volym - slutsystolisk volym
B.
Slutsystolisk volym/ slutdiastolisk volym
C.
Slagvolym/ slutsystolisk volym
D.
Slagvolym/slutdiastolisk volym
A: Slagvolym/slutdiastolisk volym

Q: Vilken är den korrekta definitionen på hjärtsvikt?
A.
Otillräcklig cardiac output för att möta kroppens behov.
B.
Sänkt hjärtminutvolym och nedsatt perfusion.
C.
Förhöjda fyllnadstryck i vänster kammare.
D.
Otillräcklig cardiac output för att möta kroppens behov , eller tillräcklig cardiac output men endast tack vare neurohormonell kompensation
A: Otillräcklig cardiac output för att möta kroppens behov , eller tillräcklig cardiac output men endast tack vare neurohormonell kompensation

Q: Hur definieras rEF, mrEF respektive pEF?
A.
rEF ≤40%, mrEF 41-49%, pEF ≥50%
B.
rEF EF <40%, mrEF 40-50%, pEF >50%
C.
rEF EF <40%, mrEF 40-49%, pEF ≥50%
D.
rEF ≤40%, mrEF 41-50%, pEF >50%
A: rEF ≤40%, mrEF 41-49%, pEF ≥50%

Q: Vilka är de vanligaste orsakerna till HFrEF?
A.
Hjärtinfarkt, hypertoni, diabetes mellitus, klaffsjukdom
B.
Hjärtinfarkt, förmaksflimmer, njursvikt, anemi.
C.
Inlagringssjukdom, ålder, hyperlipidemi, järnbrist.
D.
Rökning, alkoholöverkonsumtion, stress, hypothyreos.
A: Hjärtinfarkt, hypertoni, diabetes mellitus, klaffsjukdom

Q: Du ska göra ekokardiografi på en patient med hjärtsvikt efter en hjärtinfarkt. Vilka är de vanligaste fynden du kan förvänta dig?
A.
Hypokinesi, akinesi, dyskinesi, nedsatt EF, väggförtunning, vänsterkammartromb .
B.
Hypertrof vänster kammare med nedsatt EF.
C.
Dilaterad högerkammare med nedsatt EF, perikardvätska.
D.
Mitralisprolaps, nedsatt EF, perikardvätska.
A: Hypokinesi, akinesi, dyskinesi, nedsatt EF, väggförtunning, vänsterkammartromb

Q: Kan diagnosen hjärtsvikt ställas utan ekokardiografi?
A.
Nja, helst bör man ha eko.
B.
Nej, ekokardiografi ska alltid göras.
C.
Nej, ekokardiografi och MR hjärta ska alltid göras.
D.
Ja, om EKG är patologiskt och NT-proBNP är förhöjt.
A: Nej, ekokardiografi ska alltid göras.

Q: Vilken ytterligare diagnostisk information ger MR hjärta jämfört med ekokardiografi?
A.
Om patienten har klaffel.
B.
Förmaksvolym
C.
Om det finns förändringar i myokardiet
D.
Om det finns mycket pleuravätska.
A: Om det finns förändringar i myokardiet

Q: NT-proBNP är förhöjt vid hjärtsvikt. Varför?
There are 4 answers choice
A.
NT-proBNP utsöndras från lungkärlen pga. övervätskning och bakåtsvikt.
B.
NT-proBNP är en markör för fyllnadstryck och utsöndras från förmak och kammare när fyllnadstrycket är förhöjt.
C.
NT-proBNP stiger pga. övervätskning relaterad till framåtsvikt och försämrad njurfunktion.
D.
NT-proBNP är en markör för fyllnadstryck och utsöndras från njurarna när fyllnadstrycket är förhöjt
A: NT-proBNP är en markör för fyllnadstryck och utsöndras från förmak och kammare när fyllnadstrycket är förhöjt.

Q: Hur vill du i första hand behandla patienten med tydlig bakåtsvikt på akuten förutom syrgas?
A.
Nitroglycerin, diuretika, digoxin
B.
Betablockerare, MRA, ASA
C.
ACE-hämmare, SGLT2-hämmare, diuretika
D.
betablockerare, ACE-hämmare, diuretika
A: Nitroglycerin, diuretika, digoxin

Q: Vilket är ett vanligt symtom vid svår tricuspidalis insufficiens?
A.
Perikardvätska
B.
Pleuravätska
C.
Ascites
D.
Bröstsmärta
A: Ascites

Q: Vilken av följande kan orsaka mitralisinsufficiens vid hjärtsvikt?
A.
Dilaterad högerkammare
B.
hypertrofierad vänsterkammare
C.
Dilaterat höger förmak
D.
Dilaterad vänsterkammare
A: Dilaterad vänsterkammare

Q: Vad innebär en klaffinsufficiens pga prolaps?
A.
Klaffen sluter inte tätt pga att ett eller flera klaffblad buktar
B.
Klaffen sluter inte tätt pga förkalkning
C.
Klaffen sluter inte tätt pga att det uppstått en perforation i något klaffblad
D.
Klaff läcker pga att klaffbladen inte sluter tätt.
A: Klaffen sluter inte tätt pga att ett eller flera klaffblad buktar

Q: Vad minskar mortalitet och eller morbiditet bäst (= finns det evidens för) vid behandling av patienter med HFrEF ha, om ingen kontraindikation föreligger?
A.
ACEi/ARNI, BB, MRA, SGLT2-hämmare, iv Fe (om järnbrist), fysisk träning
B.
ARB/ARNI, BB, MRA, SGLT2-hämmare, iv Fe (om järnbrist)
C.
ACEi/ARNI, BB, MRA, SGLT2-hämmare, diuretika
D.
ACEi/ARNI, BB, MRA, SGLT2-hämmare, fysisk träning
A: ACEi/ARNI, BB, MRA, SGLT2-hämmare, iv Fe (om järnbrist), fysisk träning

Q: Vilken behandling ska patienter med HFmrEF ha, om ingen kontraindikation föreligger?
A.
ACEi/ARNI, BB, MRA, SGLT2-hämmare, diuretika vid behov
B.
ARB/ARNI, BB, MRA, SGLT2-hämmare, diuretika vid behov
C.
SGLT2-hämmare och diuretika vid behov,  ACEi/ARNI, BB, MRA kan övervägas.
D.
ACEi/ARNI, BB, MRA, diuretika vid behov
A: SGLT2-hämmare och diuretika vid behov,  ACEi/ARNI, BB, MRA kan övervägas.

Q: Vilken behandling ska patienter med HFpEF ha (förutom behandling av ko-morbiditeter) om ingen kontraindikation föreligger?
A.
ACEi/ARNI, BB, MRA, SGLT2-hämmare, diuretika vid behov
B.
SGLT2-hämmare, diuretika vid behov
C.
MRA, SGLT2-hämmare, diuretika vid behov
D.
BB, SGLT2-hämmare, diuretika vid behov
A: SGLT2-hämmare, diuretika vid behov

Q: Vilka är de vanligaste biverkningarna av ACEi?
A.
gynekomasti och kreatininstegring
B.
hosta och njursvikt
C.
gynekomasti och hosta
D.
hosta och hyperkalemi
A: hosta och hyperkalemi

Q: Vilka är de vanligaste biverkningarna till mineralreceptor antagonister (MRA)?
A.
Svullna lymfkörtlar och njursvikt
B.
Gynekomasti och hyperkalemi
C.
trötthet och njursvikt
D.
hyperkalemi och arytmi
A: Gynekomasti och hyperkalemi

Q: Vad är exempel på vanliga biverkningar till betablockerare (BB)?
A.
Mardrömmar, bradykardi och impotens
B.
Trötthet, hypothyreos, högt diastoliskt blodtryck
C.
Mardrömmar, ökat pulstryck, miktionssvårigheter
D.
svettningar, njursvikt, bradykardi
A: Mardrömmar, bradykardi och impotens

Q: Vilket läkemedel ingår behandling ofta vid initial behandling av lungödem och sänker både after load och preload?
A.
ACE-hämmare
B.
betablockerare
C.
noradrenalin
D.
nitroglycerin
A: Nitroglycerin

Q: Vilka fynd är typiska för akut framåtsvikt?
A.
oliguri och konfusion
B.
hypertoni och lungödem
C.
konfusion och troponinstegring
D.
leverpåverkan och bradykardi
A: Oliguri och konfusion

Q: Vilken av följande patienter måste inte undersökas med ekokardiografi ?
A.
Patient som inkommer med akut insättande andfåddhet, rassel vid lungauskultation
B.
Patient som inkommer med ST-höjningsinfarkt utan kliniska tecken på hjärtsvikt
C.
Patient med känd hjärtsvikt, mår bra, men har inte gjort ekokardiografi på fem år
D.
Patient med känd hjärtsvikt, mer andfådd sedan en månad, gjorde ekokardiografi för två månader varvid man inte såg något nytillkommet
A: Patient med känd hjärtsvikt, mår bra, men har inte gjort ekokardiografi på fem år

Q: Vilket EKO-fynd förekommer vid mitralisinsufficiens?
A.
Systoliskt färgdopplerflöde i vänster förmak
B.
Systoliskt färgdopplerflöde i höger förmak
C.
Diastoliskt färgdopplerflöde i aorta ascendens
D.
Hög diastolisk flödeshastighet över mitralisklaffen
A: Systoliskt färgdopplerflöde i vänster förmak