Title: T5 / Endokrinologi / Thyroidea, kalk och osteoporos / Osteoporos

Q: Hur kan man genom en bentäthetsmätning diagnosticera osteoporos?
A: Detta sker genom T-score.
Vid bentäthetsmätningar tittas det efter hur mycket ens benmassa avviker från peak bone mass inom samma kön. Peak bone mass är den maximala bentätheten som uppnås i livet. Om T-score är 2,5 SD under Peak bone mass så har man osteoporos
OBS! Man kan inte särskilja på osteoporos och osteomalaci enbart via bentäthetsmätning, utan man behöver också anamnes och blodprover för att leda en i rätt riktning.

Q: Vad finns det för etiologi till osteoporos?
A: Primär osteoporos
Åldesrelaterad benskörhet, postmenopausal
Sekundär osteoporos
Sjukdom eller läkemedel (kortison)

Q: Hur behandlas osteoporos?
A: Säkra adekvat intag av kalcium och D-vitamin i kost
Eventuellt D-vitamin kostillskott
Regelbunden viktbärande och muskelstärkande träning
T.ex. inriktade fysioterapeuter
Rökstopp och ej överbruk av alkohol
Fallprevention
Träna balans, mukslestyrka
Undvik sederande läkemedel, etc.
Behandla sjukdom som påverkar eller lett till osteoporos
T.ex. hypogonadism, tarmsjukdom, hyperkortiosolism

Q: Vilka riskfaktorer finns för osteoporos?
A: Ålder, låg bentäthet, kön, tidigare frakturer, kortisonbehandling, rökning och alkoholkonsumtion.

Q: Vad är FRAX?
A: Det är ett verktyg som man använder för att beräkna frakturrisken hos en patient med misstänkt osteoporos.

Q: När är det hög prio att göra en central DXA-scan enligt Socialstyrelsens nya riktlinjer?
A: När det finns en FRAX-risk för osteporosfraktur på 10 års sikt > 15%

Q: Vilka ska utredas för osteoporos?
A: Patienter som:
- Redan haft fraktur, nyligen eller tidigare
- Har en riskprofil som inger misstanke om osteoporosutveckling (ex kyfos)
- Har misstänkta former av sekundär osteoporos

Vad är syftet med att utreda en patient för osteoporos?

Q: Vilka saker ingår i status för utredning av osteoporos?
A: Längd, vikt, nutritionsstatus m.m.
När man kollar längd så är det viktigt att se om personen har blivit kortare över tid (>3cm om under 70 år, > 5cm om 70 år).

Q: Vad är Z-score?
A: Det är bentäthet uttryckt som standardavvikelse i förhållande till en köns- och åldersmatchad befolkning av samma etnicitet.
Detta används ffa för bedömning av individer yngre än 50 år.

Q: Vilka förebyggande åtgärdet finns det för att motverka frakturrisk vid osteoporos?
A: Man gör en fallriskbedömning där man kan implementera fysisk aktivitet, balansträning, justering av mediciner m.m.
Saker som kan minska risken för att falla och få en fraktur.

Vilka behandlingsindikationer finns det för osteoporos?

Q: Vilka olika kategorier av behandling finns det för osteoporos?
A: 1. Kalcium och D-vitamin
2. Antiresorptiva läkemedel - bisfosfonater och Denosumab
3. Anabola läkemedel - PTH och Romosozumab
4. Hormonbehandling - östrogen och SERM

Q: Bisfosfonater är förstahands behandlingen vid osteoporos. Hur funkar Bisfosfonater?
A: De lagras i skelettet och när osteoklaster börjar degradera skelettet så kommer osteoklasterna att inaktiveras av bisfosfonaterna, vilket leder till minskad bennedbrytning.

Q: Ger bisfosfonater bättre effekt när det adminstreras per oralt eller intravenöst?
A: Intravenöst.

Q: Är bisfosfonater farligt?
A: Nej, det har låg toxicitet och få biverkningar.
Dock så rekommenderas det inte att ges vid kreaclearence < 35ml/min.

Q: Hur fungerar Denosumab?
A: Det är en monoklonal antikropp som binder till och neutraliserar RANK-liganden, vilket hämmar osteoklasternas utveckling och därmed benresorptionen.

Q: Vilka biverkningar finns det med Denosumab?
A: Det är också lindriga biverkningar här men en viktig biverkningar att ha i åtanke är grav hypokalcemi som kan ske hos svårt njursviktiga patienter.
Dock går det bra att ge Denosumab vid nedsatt njurfunktion.

Q: Vilken biverkning (ovanlig men ändå) är gemensam för Denosumab och Bisfosfonat?
A: Osteonekros i käken och atypisk femurfraktur.

Q: Hur länge bör patienter ges Denosumab?
A: Det är lite oklart då det verkar som att Denosumab har så bra effekter på bentätheten så att man kanske bör betrakta Denosumab som en livslång behandling.

Q: Varför tar man laboratorieprover vid misstänkt osteoporos?
A: Det finns inga labbprover man kan ta för att få hjälp att ställa diagnosen osteoporos eller förutsäga risken för fraktur, men men tar dom för att utesluta andra behandlingsbara orsaker till osteoporos.
Ex på labbprover är Hb, kalcium, kreatinin, testosteron m.m.

Q: Hur mycket kalcium och D-vitamin bör man få i sig dagligen?
A: Kalcium:
1000-1500mg
D-vitamin:
10 -20μg (400-800 E)

Q: Vilken effekt har parathormon på bentätheten?
A: Det är ett anabolt läkemedel som ger upphov till en ökad osteoblastaktivitet --> ökad bentäthet ffa i axialskelettet
Det ges som dagliga injektioner (subkutant) i 18-24 månader, tillsammans med antiresorptiv behandling (Denosumab/Bisfosfonat).

Q: Vilken effekt har Romosozumab?
A: Det är en monoklonal antikropp som hämmar sklerostin (ett glykoprotein som bromsar tillväxten av ben) --> ökad benbildning och hämmar resorptionen av skelettet.
Ges som en injektion 1 gång/månaden i ett år.

Q: Hur bör man tänka kring patienter med riskfaktorer för osteoporos, eller om de sedan tidigare drabbats av en osteoporosrelaterad fraktur, och nu behöver kortisonbehandlas?
A: Man adderar Bisfosfonat på en gång i samband med start av kortisonbehandling.

Q: Ge tre exempel på några benmetabola sjukdomar
A: 1. Osteomalaci
2. Pagets sjukdom
3. Osteogenesis imperfecta

Q: Hur länge brukar man behandla en patient med följande läkemedel:
1. Alendronat (Bisfosfonater)
2. Zolendronsyra (Bisfosfonater)
3. Denosumab
4. Teriparatide (Parathormon)
A: 1. 5-10 år
2. 3-6 år
3. Tills vidare
4. 18-24 månader