Title: T5 / Endokrinologi / Hypofys och binjure / Feokromocytom

Q: Vilka två typer av katekolaminproducerande tumörer finns det? Vad skiljer dem?
A: Feokromocytom - sitter i binjure
Paragangliom - sitter utanför binjure (ex. truncus sympaticus)

Q: Hur många feokromocytom ses i Stockholm per år?
A: Ca 16
(incidens på 2-8 per miljon)

Q: Hur stor andel av feokromocytom är ärftliga kontra sporadiska?
A: 30% ärftliga (ex. MEN-1), 70% sporadisk

Q: Är feokromocytom benigna eller maigna?
A: Kan vara båda - dock 90% benigna

Q: Vad är den typiska presentationen av ett feokromocytom? Hur stor andel av patienter presenterar såhär?
A: Attacker med symtomtiaden: huvudvärk, svettningar & palpitationer
Endast ca 20% har alla tre, men de flesta har någon

Q: Vilket är det vanligaste kliniska fyndet vid feokromocytom?
A: Hypertoni - antingen episodisk eller kronisk

Q: Vilka labbtester kan man ta för att utreda feokromocytom? Vilket gör man ffa i Stockholm?
A: Blod- och/eller urinprov av:
Katekolaminer (adrenalin & noradrenalin)
Metoxikatekolaminer (metoxidadrenalin och -noradrenalin) - nedbrytningsprodukt
Kromogranin A i serumm
Metoxikatekolaminer i blod standard i Stockholm

Q: Vilka diff-diagnoser finns till förhöjda katekolaminer i blodet?
A: Förutom feokromocytom:
Stress, muskelarbete, kronisk hjärtsvikt, betablockerare, antidepressiva

Q: Hur lokaliserar man eventuellt feokromocytom vid misstanke?
A: DT

Q: Vad är behandlingen för feokromocytom?
A: 1. Förbehandling med alfablockad - tills patienten blir yr och får ortostatiskt blodtrycksfall
2. Kirurgi - adrenalektomi

Q: Hur följer man upp feokromocytom efter kirurgi? Varför?
A: Man följer upp i 10 år eller livslångt - då man inte kan veta om den var malign eller inte