Title: T5 / Nefrologi / Diabetes och njursjukdom

Q: Hur stor andel av patienter med kronisk njursjukdom har diabetesnefropati, som orsak?
A: 19%
Att patienter samtidigt har diabetes och njursjukdom ligger på ca 40% (med annan orsak till njursjukdomen, men troligen påverkar DM)

Q: Vilken typ av DM leder ffa till End-stage kidney disease?
A: DM2
Ökande incidens av diabetesnefropati typ 2 och minskande av DM typ 1 diabetesnefropati

Q: Vad krävs för att ställa diagnosen diabetesnefropati?
A: Att patienten haft ett klassiskt förlopp

Q: Hur ser förloppet ut vid diabetesnefropati?
A: 1. Glomerulär hyperfiltration, som leder till att det hydrostatiska trycket i glomeruli ökar -> GFR stiger
2. Basalmembran förtjockas och RAAS aktiveras
3. Manifest mikroalbuminuri (30-300 mg/dag, ACR 3-30 mg/mmol)
4. Stigande albuminuri och sjunkande GFR. Makroalbuminuri (>300 mg/dag, ACR > 30 mg/mmol)
5. GFR sjunker markant (> 6-10 ml/min/år). Uremiutveckling. Dialys eller transplantation
Pat kan även få övergående albuminuri i samband med infektioner eller överansträngning

Q: Vad mer har de flesta diabetiker vid diagnos av diabetesnefropati och hur kan man använda detta samband diagnostiskt?
A: Retinopati (starkt kopplat till DN (småkärlssjuka))
DM1: nästan 100%
DM2: ca 60-70%
Iom detta bör man överväga att det kan finnas andra orsaker till njursjukdomen än diabetes om en diabetespatient presenterar med njursjukdom utan retinopati

Q: Vad är diabetesnefropati en del av och vad påverkar det, hur yttrar det sig?
A: DN är en del i en systemsjukdom
Progressivt förlopp och andra tecken till organskador (retinopati, hypertoni, perifer neuropati, mikro eller makroangiopati)

Q: Vilken sekundärprevention är viktig vid DN?
A: Metabol kontroll
Behandla blodfetter
Behandla hypertoni
Minska proteinuri (RAS-blockad/SGLT2i)

Q: Vad gör man om DM-pat ej haft ett typiskt förlopp vid misstänkt diabetesneuropati och vad ser man då?
A: Då kan man ta en biopsi där man kan se:
Nodulär glomeruloskleros (kimmelstiel-wilson noduli), ses vid uttalad proteinuri, likt vid nefrotiskt syndrom
Vidgade mesangieområden och förtjockade BM
Hyalin arterioskleros
Man behöver ej biopsier för att diagnosticera DN om pat har haft ett typiskt kliniskt förlopp

Q: Hur ser behandlingstrappan vid diabetes ut?
A: 1. Kostrådgiving, fysisk ativitet, rökstopp och kontrollera vikten
2. Tidig behandling för behandling av komplikationer och för att bromsa sjukdomens förlopp

Q: Hur ser behandling ut vid diabetes och njursjukdom?
A: Steg 1: Metformin och levnadsvanor (vid nedsatt njurfunktioneller hjärt-kärlsjukdom överväg tidigt tillägg enligt steg 2)
Steg 2:
Vid nedsatt njurfunktion eller hjärtkärlsjukdom: SGLT2i, GLP-1-agonist
Utan nedsatt njurfunktion eller hjärt-kärlsjukdom: GLP1-agonist (1), SGLT2i (2), DPP4-i, medellångverkande humaninsulin, vidare indvidanpassad behandling

Q: Hur ser behandling av hypertoni ut vid diabetes och njursjukdom?
A: 1a hand: ACEi/ARB i högsta acceptabla dos (målblodtryck <130/80 mmHg)
Renoprotektion: SGLT2i (ner till GFR 20 ml/min), GLP-1-analog
Diuretika vb (vid ödem)
Kardioprotektion: Statiner, GLP-1 analoger, SGLT2i, ASA

Q: Vilka funktioner har ACEi/ARB vid diabetes och njursjukdom?
A: Normaliserar mikroalbuminuri
Minskar progress från mikro till makroalbuminuri
Minskar progress av njursjukdom/njurfunktion
Minska start i njurersättande behandling