Title: T5 / Reumatologi / Njurinflammation vid SLE

Q: Vad är SLE?
A: Kronisk inflammatorisk autoimmun sjukdom där det sker en produktion av autoantikroppar mot beståndsdelar i cellkärnor (ANA).
Immunkomplex bildas och deponeras i vävnaden som sedan ger upphov till inflammation och vävnadsskada.

Q: Vilka drabbas av SLE?
A: Framför allt kvinnor - ca 90%
Debutålder 15-40 år
Sjukdomen drabbar många organ och därför är den kliniska bilden mycket varierande

Q: Vilka drabbas av SLE-nefrit/Lupus-nefrit?
A: Det är högre prevalens hos män. Nefriten debuterar ofta tidigt i sjukdomsförloppet (inom 5 år)

Q: Hur utreder man SLE-nefrit? Vad behöver man för att ställa diagnosen?
A: Urinstatus - sediment, U-albumin/kreatinin-kvot
Elektrolytstatus
Blodstatus
Serologi - anti-dsDNA, antifosfolipidantikroppar
Komplementfaktorer
GFR
Diagnos: NJURBIOPSI!

Q: Vilken histopatologisk utredning använder man sig av? Hur klassificerar man SLE-nefrit baserat på vad den histopatologiska bilden visar?
A: Man kör biopsin i ljusmikroskop, immunoflourescens och elektronmikroskopi.
Man använder sig av ISN klassifikation - I-VI

Q: Hur ser den kliniska bilden ut vid en proliferativ SLE-nefrit (ISN klass III/IV)?
A: Hematuri
Proteinuri
Cylindrar
Normalt kreatinin i tidigt skede
Ökade nivåer av anti-DNA
Komplementkonsumption
Dålig prognos om går obehandlad

Q: Hur ser den kliniska bilden ut vid en membranös SLE-nefrit (ISN klass V)?
A: Uttalad proteinuri
Nefros
Hyperkoleserolemi
Hypertoni
Anti-dsDNA är sällan kraftigt förhöjda
Vanligtvis bättre prognos

Q: Vad är patofysiologin vid SLE-nefrit?
A: Cell går i apoptos -> kärninnehåll läcker ut i cirkulationen (då det inte tas upp av en makrofag) -> känns igen av en antigenpresenterande cell -> presenterar detta för en T-cell -> T-cellen aktiverar en B-cell -> B-cellen bildar antikroppar -> dessa deponeras i ex glomerulära membran

Q: Vad är den basala behandlingen vid SLE-nefrit (hon sa bara nefrit men antar att hon menar SLE-nefrit)?
A: Immunosupression - induktionsfas och remissionsbevarande

Q: Hur avgör man behandlingseffekten vid SLE-nefrit?
A: Ett tidigt svar på behandling är viktigt för långtidsprognos.
Man håller därför koll på proteinurin, urinsediment m.m. - de prover man tog för att kartlägga sjukdomen initialt

Q: Hur ser prognosen ut vid SLE-nefrit?
A: Förbättrad prognos men det finns undantag där det inte går lika bra:
- Pat svarar ej på behandling
- Pat får biverkningar
- Pat går till njursvikt ändå
Man har också en ökad komorbiditet om man har nefrit än icke-nefrit hos SLE-pat