Title: T5 / Kardiologi / Ischemisk Hjärtsjukdom / RAT Ischemi

Q: Vad är syftet med att bedöma PTP (pre-test-probability) vid misstanke om kronisk kranskärlssjukdom?
A.
Utesluta förekomst av kronisk kranskärlssjukdom
B.
Påvisa förekomst av kronisk kranskärlssjukdom
C.
Värdera risk att drabbas av hjärtinfarkt under det närmaste året
D.
Värdera hur sannolikt det är att kronisk kranskärlssjukdom föreligger
A: Värdera hur sannolikt det är att kronisk kranskärlssjukdom föreligger
Man beräknar sannolikheten att patienten har en sjukdom innan man gör undersökningen

Q: Vad är den bakomliggande patofysiologin till hjärtinfarkt typ 1, dvs STEMI/NSTEMI?
A.
Tät stenos i ett kranskärl som obstruerar blodflödet
B.
Ruptur av ett plack eller erosion i ett kranskärl med påföljande trombbildning
C.
Kranskärlsdissektion som obstruerar blodflödet
D.
Spasm i ett kranskärl som leder till syrebrist
A: Ruptur av ett plack eller erosion i ett kranskärl med påföljande trombbildning

Q: När ska 0/1 timmars algoritmen för Troponin användas?
A.
På patienter med STEMI
B.
På patienter med misstänkt NSTEMI
C.
På patienter där ett rutinmässigt taget prov visar Troponin T >14 ng/L
D.
På alla patienter som söker på en akutmottagning för bröstsmärtor
A: På patienter med misstänkt NSTEMI

Q: Vilken undersökning bör övervägas hos en 72-årig rökande kvinna med hypertoni och claudicatio intermittens som nu söker på vårdcentralen med fem månaders anamnes på bröstsmärtor som uppstår redan efter en kortare promenad, men snabbt går över i vila?
A.
CT kranskärl
B.
Stress-eko
C.
Myokardscintigrafi
D.
Koronarangiografi
A: Koronarangiografi

Q: Vilka patienter med kranskärlssjukdom ska ha dubbel trombocythämning (DAPT)?
A.
Endast de som genomgår PCI
B.
Endast de som inte har hög blödningsrisk
C.
Alla med AKS oavsett om de gör PCI eller inte
D.
Endast patienter med kronisk kranskärlssjukdom som gör PCI
A: Alla med AKS oavsett om de gör PCI eller inte

Q: Vilka patienter med kranskärlssjukdom skall behandlas med fondaparinux (Arixtra)?
A.
Alla patienter i samband med koronarangiografi och ev PCI
B.
Patienter med NSTEMI som väntar på koronarangiografi
C.
Patienter med STEMI som är på väg till angiolab, redan i ambulansen
D.
Patienter med KKS eller NSTEMI som väntar på koronarangiografi och ev PCI
A: Patienter med NSTEMI som väntar på koronarangiografi

Q: Det finns målvärden avseende olika riskfaktorer för individer med etablerad kranskärlssjukdom för att minska risken för framtida kardiovaskulär händelse.
Vilket är målvärdet för LDL-kolesterol?
A.
<1,4 mmol/l och >50% sänkning från ett obehandlat värde
B.
<1,8 mmol/l och >50% sänkning från ett obehandlat värde
C.
<2,5 mmol/l och >50% sänkning från ett obehandlat värde
D.
<1.4 mmol/l eller >50% sänkning från ett obehandlat värde
A: 1,4 mmol/l och >50% sänkning från ett obehandlat värde

Q: Hur många av patienterna som kommer in med AKS har en odiagnostiserad diabetes?
A.
3%
B.
30%
C.
15%
D.
60%
A: 30%

Q: Vilket är målblodtrycket för kvinnor och män med känd kranskärlsjukdom?
A.
<140/90 mmHg för alla, oavsett ålder
B.
120–129 mmHg systoliskt för patienter <70 år, om det tolereras och 130–139 mmHg systoliskt för patienter ≥70 år, om det tolereras
C.
<120/80 mmHg för alla, oavsett ålder
D.
130–139 mmHg systoliskt för patienter <70 år, om det tolereras och 140-149  mmHg systoliskt för patienter ≥70 år, om det tolereras
A: 120–129 mmHg systoliskt för patienter <70 år, om det tolereras och 130–139 mmHg systoliskt för patienter ≥70 år, om det tolereras

Q: Vilka glukossänkande läkemedel har visat kardioprotektiv effekt och skall ges till patienter med diabetes och kranskärlssjukdom?
A.
SGLT-2-hämmare och GLP-1-analog
B.
Glibenklamid och SGLT2-hämmare
C.
Insulin och GLP-1-anlog
D.
Metformin och insulin
A: SGLT-2-hämmare och GLP-1-analog

Q: 65-årig man med hypertoni och EP söker akuten pga bröstsmärta som debuterat efter dödsfall i familjen. EKG visar T-negativitet i V4-V6, hsTroponin 136->237 ng/L.
Han läggs in på kardiologavdelning och får behandling med ASA (Trombyl), ticagrelor (Brilique) och fondaparinux (Arixtra). Nästa dag genomförs kranskärlsröntgen som visar lindrig ateromatos, men inga signifikanta kranskärlsförträngningar.
Vad blir ditt nästa steg i utredningen?
A.
CT-kranskärl och ekokardiografi
B.
MR och ekokardiografi
C.
MR och myokardscinitgrafi
D.
D-dimer och arbetsprov
A: MR och ekokardiografi

Q: 50-årig kvinna med tidigare depression, men i övrigt frisk söker akut på grund av bröstsmärta. Hon har förhöjda troponiner och genomgår en koronarangiografi där man ser en kranskärlsdissektion. Patienten screenas för fibromuskulär dysplasi, vilket hon inte hade tecken till.
Vilket påstående är mest korrekt avseende hennes behandling och prognos framgent?
A.
Hon bör genomgå en PCI och kommer därefter ha en god prognos jämförbar med friska personer i hennes ålder.
B.
Hon bör genomgå en PCI, men kommer oavsett behandling att ha en hög risk för hjärtsvikt framöver.
C.
Hon bör, om möjligt, behandlas konservativt (utan läkemedel) eftersom de flesta läker spontant även om recidiv inte är helt ovanligt.
D.
Hon bör, om möjligt, behandlas konservativt med läkemedel eftersom det finns god evidens både för betablockad, ACE-hämmare och ASA vid behandling av spontan kranskärlsdissektion.
A: Hon bör, om möjligt, behandlas konservativt (utan läkemedel) eftersom de flesta läker spontant även om recidiv inte är helt ovanligt.

Q: När finns det indikation för snar koronarangiografi, inom två timmar, hos patienter som fått diagnosen NSTEMI/instabil angina?
A.
Tecken till hemodynamisk instabilitet eller återkommande bröstsmärta trots optimal anti-ischemisk behandling, eller maligna arytmier.
B.
GRACE risk score >140 även om patienten är symtomfri och stabil.
C.
Tecken till utbredd regional hypokinesi på ekokardiografi.
D.
Troponinstegring med tydlig dynamik.
A: Tecken till hemodynamisk instabilitet eller återkommande bröstsmärta trots optimal anti-ischemisk behandling, eller maligna arytmier.

Q: Vid koronarangiografi används FFR-mätningar (FFR=fractional flow reserve) för att värdera om en stenos är signifikant/flödesbegränsande.
Vilket värde vid FFR-mätning avgör om stenosen bedöms vara signifikant?
A.
<0,8 
B.
<0,7
C.
<0,6
D.
<0,5
A: <0,8

Q: Patienter med NSTEMI som genomgår PCI och har förmaksflimmer ska behandlas med:
A.
ASA och ticagrelor i ett år, därefter ASA tills vidare
B.
ASA, ticagrelor och NOAK under vårdtiden, ticagrelor och NOAK i ett år, därefter endast NOAK
C.
ASA, klopidogrel och NOAK under vårdtiden, klopidogrel och NOAK i ett år, därefter endast NOAK tills vidare
D.
ASA, klopidogrel och NOAK i ett år, därefter ASA och NOAK
A: ASA, klopidogrel och NOAK under vårdtiden, klopidogrel och NOAK i ett år, därefter endast NOAK tills vidare

Q: Ett av nedanstående påståenden är felaktigt:
A.
Diagnosen hjärtinfarkt bygger på EKG, symtom och blodprover.
B.
För att ställa diagnosen akut hjärtinfarkt måste Troponin vara förhöjt.
C.
Normalt EKG utesluter akut hjärtinfarkt.
D.
Äldre, kvinnor och patienter med diabetes kan ha atypiska symtom vid AKS.
A: Normalt EKG utesluter akut hjärtinfarkt

Q: Vilken är den vanligaste genesen till aortastenos?
A.
Bicuspid klaff
B.
Reumatisk klaffsjukdom
C.
Degeneration med förkalkning av klaffen
D.
Medfödd stenosering
A: Degeneration med förkalkning av klaffen

Q: Vad är en TAVI?
A.
Öppen hjärtoperation med implantation av mitralisklaffprotes.
B.
Perkutan klaffintervention för att åtgärda mitralisinsufficiens.
C.
Perkutan implantation av aortaklaffprotes.
D.
Öppen hjärtoperation med implantation av aortaklaffprotes.
A: Perkutan implantation av aortaklaffprotes

Q: Troponin har hög sensitivitet och specificitet för myokardskada. Hur ska förhöjt troponin tolkas?
Förhöjt troponin utan kurvförlopp ställer diagnosen kronisk kranskärlssjukdom
Förhöjt troponin med ett sjunkande förlopp ställer ensamt diagnosen AKS
Förhöjt troponin kan ensamt inte ställa en diagnos
Kraftigt förhöjt troponin med ett kurvförlopp ställer ensamt diagnosen AKS
A: Förhöjt troponin kan ensamt inte ställa en diagnos

Q: 53-årig frisk kvinna söker på grund av bröstsmärta som börjat akut i vila för tre timmar sedan, nu besvärsfri. Har de senaste veckorna upplevt obehag i bröstet vid raska promenader.
Se EKG nedan.
Troponin 30-373 ng/L.
Vilken av följande diagnoser är den mest sannolika genesen till patientens bröstsmärta?
Takotsubo
STEMI
Spontan kranskärlsdissektion
NSTEMI
A: NSTEMI