Title: T5 / Pulmonologi / Astma

Q: Vad kännetecknar astma?
A: Man har bronkial/luftvägshyperreaktivitet, en reversibel (mha bronkvidgande läkemedel) luftvägsobstruktion och inflammation.
Dock är detta inte ett konstant tillstånd utan det finns besvärsfria perioder såklart.

Q: När är incidensen som högst för astma?
A: I småbarnsåren

Q: Vilka är de cellulära mekanismerna som leder till astma?
A: Ett allergen (/annan utlösare) aktiverar mastceller som utsöndrar inflammatoriska cytokiner, och aktiverar eosinofiler och neutrofiler
Dendritiska celler aktiveras också - kommer aktivera eosinofiler
Utlösande agens kommer även agera på sensoriska nervndar i epitelet vilket leder till kolinerga reflexer
Cytokiner och kolinerga reflexer kommer kontrahera glatt muskulatur (bronkokonstriktion), aktivera myofibroblaster (=> subendoteliell fibros), dilatera blodkärl, och öka vasopermeabilitet (=> mer mukosa)

Q: Vad blir konsekvenserna av inflammationen som uppstår vid astma?
A: 1. Shedding - förlust av epitelceller genom avstötning
2. Remodelling - hypertrofi av glatt muskel och man får ett förtjockat basalmembran

Q: Vilka symptom brukar ses vid astma? Har man alltid symptom vid astma?
A: Hosta och andningsbesvär.
Det behöver inte heller ge några symptom, eller att de är väldigt lindriga eller intermittenta (allergisk astma), vilket kan leda till dålig compliance.

Q: Vilka är de två huvudgrupperna av astma? Vad är den stora skillnaden mellan dom?
A: Allergisk astma och icke-allergisk astma.
Den stora skillnaden är när den debuterar (allergisk - småbarnsålder, icke-allergisk - ca 40 års åldern) och vad dess utlösande faktorer är (allergisk - allergen, icke-allergisk - olika orsaker).

Q: Vilken är den dominerande grupp av astmatiker i vuxen ålder - allergisk eller icke-allergisk?
A: Icke-allergisk, står för ca 70%

Q: Vilka läkemedel kan ge astma-liknande besvär eller förvärra astman?
A: B-blockerare, ASA/NSAID och ACE-hämmare

Q: Hur går man tillväga för att diagnosera astma?
A: 1. Anamnes - hereditet, allergier, andra sjukdomar, läkemedel osv
2. Status - expiratoriskt ronki, förlängt expirium, dyspné av olika slag, cyanos
3. Spirometri med reversibilitetstest (B-agonister) eller steroidtest (om spirometri icke gav något).

Q: Vad skulle reversibilitetstestet visa om patienten faktiskt led av astma (FEV1 och FVC)?
A: Man skulle se en ökning i FEV1 (12% ökning/200ml) samt FVC (10%/200ml) efter man gett bronkdilaterande inhalationsläkemedel (beta2-agonister).

Q: När gör man ett BHR-prov (bronkiell hyperreaktivitetsprov) och hur går det till?
A: Man kan göra det när det råder tveksamheter om diagnosen astma, när man fastställa eller utesluta bronkiell hyperreaktivitet osv.
Man kan ge patienten Metakolin som kommer ha en kolinerg effekt på den glatta muskulaturen - med andra ord gör man en luftvägsprovokation.

Q: När du har en stark klinisk misstanke om att patienten har astma så kan man gå vidare med att göra ett behandlingsförsök. Vilket preparat används och i vilka doser?
A: Man ger inhalationssteroider i medelhög till hög dos i två till tre månader.
Exempel på dosering och preparat är:
- Flutide 250 mikrogram x 2
ELLER
- Pulmicort 400 mikrogram x 2

Q: Om samtliga utredningar för astma är negativa, hur går man vidare då?
A: Man kan göra allergitest, lungröntgen för att utesluta andra orsaker, mäta kväveoxid m.m.

Q: Hur behandlar man astma? (4)
A: Först så är det viktigt att identifiera vilka saker som förvärrar eller triggar astman och eliminerar dom i högsta möjliga grad. Därefter:
1. Farmakologisk behandling
2. Sjukgymnastik
3. Uppföljning

Q: När brukar man ge Omalizumab och Mepolizumab till astmapatienter?
A: Omalizumab - kan ges vid allergisk astma
Mepolizumab - kan ges vid svår refraktär eosinofil astma hos vuxna

Q: Vad är ett astmakontrolltest och hur tolkar man det?
A: Det är ett strukturerat frågeformulär för att skatta patientens astmakontroll under de senaste fyra veckorna.
Tolkning:
Poäng mellan 20-25 = astman är väl kontrollerad.
Poäng < 19 = astman är okontrollerad och man behöver justera behandlingen.

Q: Hur behandlar man en akut astma?
A: 1. Höga doser SABA (inhalering)
2. Glukokortikoider (antingen oralt, i.v eller inhalation)
3. Teofyllin i.v
4. Syrgas för att nå saturation > 90%