Title: T5 / Gastroenterologi / IBD / IBD bakgrund och endoskopi

Q: Vilka orsaksmekanismer finns det till IBD?
A: Oklart, men flera faktorer spelar roll:
Ärftlighet, miljö, tarmflora

Q: Vad är prevalensen för IBD?
A: Minst 0,65% av befolkningen

Q: Vilka två huvudsakliga skopier kan göras vid IBD? När gör man vad?
A: Sigmoideoskopi - går endast upp till sigmoideum - kan endast göras vid ulcerös proktit
Koloskopi - går upp till tunntarmen - görs på de flesta vid nydiagnos för att se utbredningen

Q: När gör man radiologi vid IBD? Vilken radiologi är vanligast?
A: CT, men ffa MR tunntarm är vanligast
Görs vid klinisk misstanke om allvarlig komplikation (ax. allvarliga skov, abcess, kirurgiindikation)
eller vid misstanke om utbredning i tunntarm

Q: Vilka tecken på Chrons sjukdom kan ses vid koloskopi?
A: Kullerstensmönster
Dehaustrering
Ulcerationer
Aftösa sår

Q: Hur kan man undersöka tunntarmen vid IBD?
A: 1. MR tunntarm
2. Kapselenteroskopi

Q: Vilken kontraindiktaion finns för kapselenteroskopi?
A: Strikturer/stenoser - gör att den kan fastna
Måste även kunna genomgå kirurgi ifall den fastnar

Q: Vilka är de vanligaste extraintestinala manifestationerna av IBD?
A: Artrit
Sakroileit
Hudutslag (erythema nodosum)

Q: Vilken är den allvarligaste komplikationen av IBD och anedningen till att man oftast vill behanlda inflammationen?
A: Kolorektalcancer