Title: T5 / Gastroenterologi / IBD / Akut gastroenterologi

Q: Vad ska man fråga efter avseende socialt i anamnesen vid magtarmsjukdom?
A: Sysselsättning?
Sjukskrivning?
Familj och sociala relationer, nätverk?
Hälsokost?
LM (biverkningar, vanligaste symtomet vid insättning av nya LM)?
Epidemiologi? (immigrant? Vad är vanligt i det land pat kommer från? Resor? (ex. infektion) Restaurangbesök?)
Rökning, rökstopp? (Ulcerös kolit kan triggas av rökstopp, och rökning är kopplat till gastrointestinal cancer)
Alkohol? (Objektivt intag mha standardglas)
Droger-tabletter, rökning eller iv?

Q: Vad utgör ett standardglas vid olika drycker?
A: 4cl starksprit
8 cl starkvin
12-15 cl bordsvin
33 cl starköl
50 cl folköl
Kan skilja sig internationellt

Q: Vad ska man fråga avseende heteditet i anamnesen av magtarmsjukdom?
A: Kolorektal cancer <50 åå? Gynekologisk ca, hjärtumörer (Lynchs syndrom)? Tarmpolypossyndrom? Familjär adenomatös polypos?
Hemakromatos?
Autoimmuna sjukdomar?
Porfyri? - Kommer från norrbotten? (kan vara orsak till akut buksmärta)
Inflammatorisk tarmsjukdom?

Q: Vad ska man tänka på när man frågar om aktuella besvär i anamnesen vid magtarmsjukdom?
A: Låt frågorna följa matens väg, dvs oralt till aboralt
Ställ alltid GI-symtom i relation till matintag (besvär vid frukost, lunch middag? innan/efter måltid?) och dygnsrytm (besvär på dagen/natten) eftersom tarmcykeln är hormonellt reglerad

Q: Hur ska riktade frågor ställas vid illamående, buksmärta respektive tarmtömning?
A: Illamående: Före, i samband med, efter måltid? Ingen relation?
Buksmärta: Före, i samband med, efter måltid? Hur längre, innan tarmtömning, i samband med, efter tarmtömning?
Tarmtömning: På morgonen, under dagen-antal, nattetid (alarmsymtom), antal? I relation till måltid?

Q: Vilken ytterligare övrig info är viktigt i anamnesen vid magtarmbesvär?
A: Vikt (matchvikt? Akuteull vikt? Gått upp eller ned på hur lång tid?)
Längd (normallängd (minskat, hur lång tid? minst i klassen?) BMI?)
Feber (svängande/subfebril?)

Q: Vilka anamnestiska frågor ska ställas vid illamående?
A: Tidpunkt på dygnet
Relation till födointag (ja/nej)
-> Före
-> Efter

Q: Vilka anamnestiska frågor ska ställas vid kräkning?
A: Tidpunkt? (relation till födointag, i samband med, efter, hur långt efter?)
Typ? (kaskad)
Färg? (svart, blodig, grön, kaffesump)
Lukt? (fekal)
Innehåll? (mat, smärt/osmält?)

Q: Vad ska man fundera på vid illamående/kräkning och vilka orsaker kan finnas (generella)?
A: Försökt ta reda på om det är en central eller perifer orsak!
LM: NSAID, cytostatika, diuretika, hormonella (p-piller, dagen-efter-piller, DM-LM)
Sjukdomar i centrala nervsystemet: Tumörer (morgon-illamående, man har oftare en dygnsvariation)
Sjukdomar i magtarmkanalen och bukhåla: Mekaniskt hinder/ileus, gastropares, inflammatoriska tillstånd som cholecystit, pankreatit, appendicit, IBD, infektioner
Endokrina och metabola tillstånd: Graviditet, uremi, diabetesketoacidos, tyroideasjukdom, addison
Div: Alkohol, avstötningsreaktion, cyklisk kräkning, långvarig svält

Q: Vad menas med diarré?
A: Ett ökat antal avföringar per dygn (fler än 3) och att avföringen har lös konsistens

Q: Vilken diff ska man ha vid lös, frekvent avföring och vad ska man fundera över?
A: Diff:
A: Sekretorisk - ex. infektion (kolera)
B: Osmotisk - ex. laktos, vissa laxermedel
C: Inflammatorisk - ex. IBD
Fundera över:
Malabsorption/maldigestion eller ej?
Föreligger motilitetsstörning eller ej?

Q: Hur frågar man om buksmärta i anamnesen?
A: Lokalisation: Vilken kvadrant? Utstrålning?
Typ (molande (oftare inflammatorisk), krampliknande/kolik/intervallsmärta (ileus, stas, aortadissektion), konternuerlig, skärande (njusten, aortadissektion)
Korrelation till: Måltid? Födoämnen? Kroppsläge? Kroppsrörelse? Tid på dygnet?
Avföring (frekvens, dygnsvariation, konsistens, blodtillblandad, koagel eller slem?)
Färg på avföringen (melena (blödning, långsam), gråglänsande (fettinnehållande), avfärgad, kitt (leversjukdom))
Övrigt: Slem- tecken till inflammation? Flyter på vattnet -> innehåller fett = steatorré

Q: Vad är viktigt att fråga efter i anamnesen av förstoppning/koprostas?
A: Norggrann anamnes:
Läkemedel - opioider?
Operationer?
Malignitet?
Funktionsnedsättning?
Neurologisk sjukdom?
Immobilisering?

Q: Vilken klinisk undersökning görs vid förstoppning/koprostas?
A: God klinisk undersökning, inkl. PR
Colontransit (konstatera hur snabbt tarmen rör sig)
På akuten ibland DT BÖS/BÖS med denna frågeställning
Pröva: Bulkmedel, laktulos, movikol

Q: Vilka prover ingår i basal utredning vid gastrointestinala symtom?
A: B-Hb, B-HCV, B-LPK- föreligger förlust, inflammation eller blödning?
S-järn, S-ferritin, S-B12, B-folat - bristsymtom eller järnbristanemi?
B-SR, P-CRP, S-Albumin - föreligger inflammation eller infektion?
S-Na, S-K, S-kreatinin - föreligger förlust av kroppsvätska?
B-glukos, S-TSH, S-T4 - föreligger autoimmun sjd?
F-Hb x3 - föreligger ockult GI-blödning?
Rektoskopi/sigmoideoskopi - tarminflammation? Fast avföring? Tumör?
Avföringsodlingar (ffa vid lös avföring), F-kalprotektin - infektion eller inflammation?

Q: Vilka endoskopiska undersökningar görs av GI-kanaler och vilka förberedelser görs?
A: Koloskopi (man måste laxera inför detta och det tar minst 1/2 dygn)
Gastroskopi (behöver fasta några timmar innan)

Q: Hur undersöks tunntarmen endoskopiskt?
A: Kapselenteroskopi (pat sväljer en tablettliknande kamera, görs ej vid misstanke om hinder/strikturer i tarmen då den kan fastna och orsaka ileus)
MRT tunntarm (pat får svälja kontrast)
Går också med endoskopi, men pat måste vara sövd och det är svårare

Q: När misstänker man infektiös orsak i magtarmkanalen?
A: Hastigt insjuknande (gäller både matförgiftning och former av virus, något långsammare vid bakteriell ifnektion (inom en vecka från exponering))
Ta epidemiologisk anamnes: Resor? Restaurang? Familj?
Föreligger feber och stora vätskeförluster?
Viktigt att ta puls, BT och dehydreringsgrad

Q: När misstänker man inflammatorisk tarmsjukdom?
A: Långsammare, smygande debut över flera veckors tid
Undersöka blodförlust, strl på blodkroppar, sjunkande albumin, stigande trombocytos

Q: När misstänker man maldigestion/malabsorption?
A: Långsamt insjuknande
Gått ner i vikt
Genomgått tidigare operationer?
Samsjuklighet?
Ta blodstatus, leta efter brister
Undersök pankreasfunktion/gallfunktion

Q: Vilka symtom kan se svid blödning i GI-kanalen?
A: Hematemes
Melena
Hematochezi
Ockult GI-blödning: Ses ej i avföringen, mycket vanligt orsak till järnbristanemi (ta då F-Hb)

Q: Vilka typer av fynd görs vid anemi (strl på blodkroppar) och vad ska alltid misstänkas och utredas vid anemi?
A: Makrocytär: Misstänk B12 eller folatbrist (atrofisk gastrit, celiaki, alkoholism)
Normocytär/mikrocytär: Komplettera med järnstatus
Alltid misstänka och utreda blödning i GI-kanalen:
- Malignitet tills dess att motsatsen är bevisad
- Tänk annat ursprung - thalassemi

Q: Hur görs utredning vid ockult GI-blödning?
A: PR
F-Hb x3
Beställ gastroskopi OCH koloskopi (vid stor misstanke om GI-blödning)
Om neg: kapselenteroskopi
Om neg:
- Gör om allt igen
- Överväg förlsut via njurar, gyn och i absolut sista hadn dietär orsak