Title: T5 / Vecka 1 / Medvetslöshet och intox

Q: Vilka 'måttstockar' kan man använda sig av när man bedömer en patientens medvetenhet/medvetslöshet?
A: GCS och AVPU.
GCS är ett poängsystem där maxpoäng är 15p (du är alert och orienterad) och lägsta poäng är 3p (knas). GCS omfattar saker som ögonöppning, verbal respons och motorisk respons.
AVPU står för:
- Alert
- Verbal response
- Painful response
- Unresponsive

Q: Vad är medvetande? Vad är koma?
A: Medvetande = Vakenhet + medvetenhet (där medvetenhet kräver en fungerande ascenderande retikulära aktiveringssystemet samt en storhjärnhemisfär).
Koma (djup sömn) är ett patologiskt tillstånd av medvetslöshet där patienten inte kan stimuleras eller väckas av stimuli. Detta orsakas av strukturell, metabol eller toxisk störning av kortex och/eller ascenderande retikulära aktiveringssystemet.

Q: Vad finns det för orsaker till medvetslöhet (förenklat)? (2)
A: 1. Strukturell skada - ex blödning eller mekaniskt trauma
2. Metabol skada - en diffus neuronal skada. Ex förgiftning pga läkemedel eller en endogen skada, ex hypoglykemi.

Q: Vad är ett vegetativt tillstånd?
A: Människor som är vid liv men som saknar medvetande, kan uppstå ex vid svår demens eller efter svår skallskada.
Dock vet jag inte vad skillnaden mellan vegetativt tillstånd och koma är?

Q: Strukturell eller metabol orsak till medvetslöshet - vilken är vanligast och vilken är farligast?
A: Metabol orsak är vanligast samt oftast mindre farlig.
Strukturell är ovalig och oftast farligare.

Q: Är det vanligare med intoxorsakade sjukhusinläggningar hos unga eller gamla patienter?
A: Unga (<40 år) - 80% är intoxorsakade och sjukhusmortaliteten är låg (2,8%).
Gamla (>60 år) - 11% år intoxorsakade och sjukhusmortaliteten är högre (39%).

Q: Vilken är den vanligaste intoxen?
A: Alkohol

Q: Vilka är de vanligaste orsakerna till medvetslöshet vid hypoglykemi?
A: För mycket insulin eller per orala antidiabetika + för lite mat
Njursvikt tillsammans med per oral antidiabetika
Alkoholism (då man har tömda glykogendepåer).

Q: Varför behöver man administrera vitamin B1 (tiamin) innan man administrerar glukos hos en patient med hypoglykemi som är alkoholist?
A: För tiamin behövs för glukosmetabolismen.
Detta gäller dock enbart när man administrerar glukos under längre perioder, inte i ett akut skede.

Q: Hur handlägger man en medvetslös/intoxikerad patient?
A: 1. Alltid ABCDE först!
2. Leta ledtrådar i kliniken - ta anamnes från ambulanspersonal, anhöriga, kolla i fickor m.m.
3. Ansvara för utslagna funktioner
4. Försök komma närmre en diagnos (ex HUSK MIDAS men också metabol eller strukturell skada, intox?)

Q: Du är ute på stan och en person framför dig faller ihop och verkar medvetandesänkt. Patienten har upphörd/agonal andning. Ska du påbörja HLR?
A: JA!
Man kan kolla efter puls också innan man påbörjar HLR men man kan i många fall bli osäker på om man känner en puls eller inte, och därför startar man hellre HLR en gång för mycket än en gång för lite.

Q: Du jobbar på akuten och du får in en medvetandesänkt patient. Patienten har inte upphörd/agonal andning. Ska du påbörja HLR?
A: NEJ!
Gå istället över till ABCDE.

Q: När är det en bra idé att använda sig av en näskantarell på en patient som är medvetandesänkt?
A: Om man har en ofri luftväg och behöver tilta patientens huvud bakåt för att få en fri luftväg. Näskantarell (den gröna) är dock kontraindicerat vid en skallbasfraktur.
Man kan också använda svalgtub men är mindre tolererat av patienten då den kan aktivera kräkreflexen.

Q: Vad är viktigast att tänka på när man handlägger en medvetandesänkt patient?
A: 1. ABCDE - håll liv i patienten
2. Anamnes
3. Ring på hjälp tidigt - ring narkos!
4. Tänk på diffdiagnoser.
5. Glöm inte luftvägen och glöm inte glukos!

Q: Vad är grundmålen med ABCDE?
A: A = Säkra friluftväg och stabilisera halsrygg
B = Säkra adekvat syresättning och ventilation
C = Säkra adekvat cirkulation och blödningskontroll
D = Stabilisering av akuta neurologiska tillstånd
E = Tempkontroll och helkroppsinspektion

Q: Vad gör man vid ABCDE innan man går vidare till D & E?
A: Man tar EKG och blodgas och sedan kör man igenom ABC en gång till för att se om ens interventioner har förbättrat tillståndet. Därefter gör man D och E.

Q: Vilket informationscenter kan du ringa om du har frågor kring handläggning av en intoxikerad patient?
A: Giftinformationscentralen.
Hit kan du ringa om du vill ha hjälp kring olika intoxikationer - ex om vart närmsta antidot finns, hur man handlägger osv osv.

Q: Vad är ett toxidrom?
A: En klinisk bild som kan kopplas till ett specifikt toxin.
Toxin + syndrom.
Nedan finns exempel på hur olika toxidrom kan se ut. De kan också delas in i excitatoriskt och icke-excitatoriskt.

Q: Vilka är de vanliga och farliga intoxikationer?
A: Paracetamol, alkohol, opiater, antidepressiva, insulin och kolmonoxid (vid bränder).
Hjärtläkemedel är det farligatse att få en intox av då det är mest dödligt.

Q: Vad bör övervägas att ge vid alla intoxikationer när det gäller behandling?
A: Aktivt kol.
De flesta läkemedel binder till kol förutom järn och litium.

Q: Vad bör övervägas att göra vid en allvarlig intoxikation?
A: Magpumpning/ventrikelsköljning (i samråd med GIC och narkosläkare).

Q: Vilka särskilda provtagningar kan man ta vid en intoxikation?
A: Drogsticka samt att man kan koncentrationsbestämma vissa toxiner (paracetamol, etanol, litium m.m.).

Q: Vad är antidoten till paracetamol och flugsvamp, samt opiater?
A: Vid paracetamol och flugsvamp så ger man acetylcystein.
Vid opiater ger man naloxon.

Q: Vilken är en vanlig klinisk bild vid opiodintox?
A: Miotiska pupiller, bradypné och sänkt GCS.
Ge antidot - naloxon!