Title: T5 / Gastroenterologi / Funktion & motilitet / GERD 1 + 2

Q: Vad är fysiologisk reflux? Vad orsakas det av?
A: Reflux som sker efter måltid, kort och asymptomatisk och orsakar inte mukosalskada.
Detta orsakas av att den nedre esofageala sfinkterna (mellan esofagus och magsäcken) relaxerar ibland, och matinnehåll kan åka upp till esofagus.

Q: Vad är funktionell halsbränna?
A: Halsbränna som inte beror på gastroesofageal reflux eller motilitetsrubbning. Man är dock symptomatisk, som vid GERD.
Oftast så är man känslig mot sur reflex så även små mängder reflux kan ge svår halsbränna.

Q: Vad är GERD? Vilka komplikationer kan man få av det?
A: GERD är en klinisk diagnos. Definition:
När den fysiologiska refluxen blir patologisk --> man blir symptomatisk, man får esofageal skada och besvärande symptom.
Komplikationer innefattar refluxesofagit (den allra vanligaste komplikationen), Barrets esofagus, peptisk striktur och malignitet (esofagealt adenocarcinom)

Q: Vilka olika typer av klassifikationer av refluxesofagit finns det? (3)
A: Man kan klassificera enligt Los Angeles klassifikationen, via symptom och via endoskopisk bild.
Los Angeles klassifikationen:
Grade A till D
Symptom:
GERD med esofageala symptom eller med extraesofageala symptom
Endoskopisk bild:
NERD (non-erosive reflux disease) eller ERD (erosive reflux disease).
NERD har inga endoskopiska fynd medan ERD har det.

Q: Ge exempel på symptom som uppstår vid:
1. GERD med esofageala symptom
2. GERD med extraesofageala symptom
A: 1. Dysfagi, odynofagi (det gör ont när man sväljer), ökad salivation, epigastralgier.
2. Hosta, astma, otit, tanderosioner och globus (klumpkänsla i halsen)

Q: Vilka livsstilsfaktorer ökar risken för GERD?
A: Övervikt, alkohol, rökning, diet, läkemedel (NSAID, järnpreparat, nitrater m.m).

Q: Vad är patogenesen till GERD?
A: Man har en avvikande funktion i övre magmunnen --> en störd antireflux barriär.
Det kan vara multifaktoriellt - man kan ha hiatusbråck, man kan ha ett lågt tryck i sfinktern (LES) samt transitoriska LES-relaxationer (att de sker ofta).
Utöver det kan det också bero på dysmotilitet i matstrupen, förlängd ventrikeltömning eller ökat abdominellt tryck pga bukfetma eller graviditet.

Q: Vilka tre steg ingår i utredningen för GERD?
A: 1. Anamnes - GERD är en klinisk diagnos
2. Gastroskopi
3. 24h pH-mätning*
Extra info om hur 24h pH-mätning går till:
Näsan bedövas först med lokalbedövande gel. Därefter förs en tunn pH-kateter ner via näsan och spetsen på pH-katetern läggs cirka 5 centimeter ovanför nedre magmunnen. Katetern fästs med en genomskinlig tejp i ansiktet och kopplas till en inspelningsdosa. Du ska undvika sura drycker men annars leva som vanligt. Medan registreringen pågår ska du föra dagbok. Nästa dag vid ungefär samma tid tas katetern bort på sjukhuset.

Q: Vilket frågeformulär finns som hjälp i bedömningen av GERD?
A: GERDQ

Q: När ska en gastroskopi definitivt göras hos en patient med misstänkt GERD?
A: Vid alarmsymtom:
- Viktnedgång, kräkningar, dysfagi, odynofagi, > 50 års ålder och när man har tecken till blödning (melena, anemi)

Q: Vilka indikationer finns det för gastroskopi vid GERD?
A: - Alarmsymtom
- Otillräcklig effekt av PPI
- Särskilja EE från NERD
- Om man har en ökad risk för övre GI cancer

Q: Behövs en biopsi vid gastroskopi för att diagnosera GERD?
A: Nej!
Biopsi behövs bara tas om man har dysfagi och om man misstänker H- Pylori eller komplikationer från GERD.

Q: Vilka allmäna råd brukar man ge pat vid behandling av GERD?
A: Att man kan gå ned i vikt, sova i högt läge, sova på vänster sida, inte äta innan man sover osv.
Sen så kan man också undvika mat som ökar risken för reflux - kaffe, juice, alkohol, fettrik mat osv.
Om allmäna råd inte funkar går man vidare med läkemedelsbehandling.

Q: Vilken läkemedelsbehandling finns det för GERD?
A: 1. Syrahämmande
- PPI och H2-receptor antagonister
2. Syraneutraliserande
- Antacida
3. Slemhinneskyddande
- Samarin, bikarbonat m.m.
4. Nya läkemedel - kaliumkonkurrerande syrablockerare

Q: Hur lång PPI-behandling (protonpumpshämmande) brukar patienter få starta med vid GERD?
A: PPI i 8-12 veckor för att uppnå läkning av esofagusslemhinnan

Q: Vilka av de tillstånd nedan har störst effekt av PPI och varför?
1. Erosiv esofagit
2. Reflux hypersensibilitet
3. NERD
4. Funktionell halsbränna
A: Erosiv esofagit och NERD då dessa tillstånd har störst syraexponering och mindre esofagus hypersensibilitet, och kommer därför få störst effekt av PPI.

Q: Hur ser sensibiliteten och specificiteten ut för endoskopisk diagnostik av pat med refluxbesvär?
A: Hög specificitet men låg sensibilitet för refluxesofagit och Barrets esofagus.

Q: Vilka orsaker kan det finnas till varför man inte hittar endoskopiska avvikelser hos patienter med refluxbesvär?
A: NERD, non-GERD (funktionell halsbränna) och att man nyligen genomgått en PPI-behandling, för då kommer esofagusslemhinnan vara läkt.

Q: Vad är NERD och hur behandlar man det?
A: NERD är GERD utan esofagit.
Behandling är PPI (oftast dock inte stort behov), H2-receptor antagonister samt neuromodulerande behandling (TCA).

Q: När bör man överväga kirurgi som behandling för patienter med GERD?
A: Om man har ett hiatusbråck > 4cm och om pat är i behov av kontinuerligt hög dos av PPI för symtomlindring.
Viktigt att veta! Om man inte har fått symptomlindring av PPI-behandling så kommer inte kirurgi hjälpa heller.

Q: Vad är Barrets esofagus? Hur många får cancer av detta?
A: Det är när skivepitelet i esofagus genomgår körtelomvandling. <5% av patienter med reflux esofagit utvecklar BE.
Den årliga risken att utveckla adenocarcinom vid BE är ca 0.13%, så inte alls vanligt. PPI-terapi minskar dock risken för detta.