Title: Klinisk Medicin / Kirurgi / Radiologi
Tags: Klinisk_Medicin::Kirurgi::Radiologi::General Klinisk_Medicin::Kirurgi::Radiologi::Introduktion

Q: Vid en DT-hjärna så framstår en akut blödning som ett [...] område.
A: hyperattenuerat (ljust)
Extra: Attenuering = absorption = utsläckning av strålning. Vitt = högattenuerande, dvs det absorberar mycket av strålningen. Svart = låg. Vid DT mäts attenuering med Hounsfieldsenheter (fönstersättning krävs då människoögat ej kan se så många nyanser av grått).

Q: [...] strålning innebär förmågan att slå ut elektroner ur atomer vilket förvandlar atomerna till joner.
A: Joniserande
Extra: Olika individer är olika känsliga för joniserande strålning pga förekomst av interindividuella skillnader i förmågan att reparera DNA-skador i normalvävnad. Leder till celldöd (kromosomskador) och DNA-förändringar.
Deterministiska effekter är akuta, tidiga, strålskador. Stokastiska, slumpmässiga, effekter är mutationer och därmed sena strålskador som risk för cancer.
Cellerna som är känsligast är de med hög omsättning (buken, blodceller, epitel) vs hjärnceller, nervceller, muskelceller som sällan delar sig.

Q: MR används vid diagnostik av patologi i ryggmärg, kartläggning av komplexa problem som vid hjärtfel, tumörutredning och utredning av mjukdel. Ange tre kontraindikationer.
[...]
A: Klaustrofobi, metallimplantat (metallclips vid SDH-op), vanliga proteser är ofta av titan och går bra. Pacemaker. Metallflisor i orbita. Vissa stenter. Ferromagnetiska material. Gadoliniumbaserad kontrast vid GFR <30.
Extra: Fördelar: mycket info, ingen strålning
Nackdelar: mycket info, dyrt, lägre tillgång, pat måste vara stilla, lång tid, metall ger artefakter

Q: Jodkontrast är ett kontrastmedel som fungerar överallt i kroppen. Vilka riskfaktorer finns för att utveckla konrastmedelsinducerad nefropati (4)?
[...]
A: 1. Dehydrering,
2. nedsatt GFR <60,
3. hög ålder,
4. njursjukdom,
5. diabetes,
6. nedsatt AT,
7. läkemedel som påverkar njurfunktion;
8. uppvätskning syftar till att hydrera patient så att prostaglandinproduktionen minskar vasokonstriktion i njure och därmed ökar GFR och ger en "utspädd" kontrastdos
Extra: Gastrografin är det som kan användas i buken t.ex. istället för barium eftersom bariumkontrast i fri bukhåla kan ge upphov till granulom och adherenser och därmed aldrig ska användas vid misstanke om perforation.
Jodkontrastmedel kan dock ge kontrastmedelsinducerad nefropati (KMN) då det utsöndras via njurar. Riskreduktion innebär att använda alternativ, optimera patienten med hydrering, behandla hjärtsvikt, anpassa dos efter vikt och GFR.
Allergier förekommer också. Exempel inkluderar också allergi mot fisk/skaldjur, som kan ha en korsreaktiv förmåga. Vid tidigare anafylaxi så ska man undvika att ge, om tidigare reaktion varit lindrig så räcker premedicinering med kortison och Tavegyl samt beredskap för att ta hand om en svårare situation.
Metformin ska alltid sättas ut inför jodkontrastanvändning, 24-48 timmar innan, akuta fall precis innan. KMN kan ge försämrad utsöndring av metformin => ansamling => laktacidos via nedsatt glukos. Återinsättning efter 48 h efter kontroll av s-kreatinin.

Q: Hur fungerar kontrastmedel vid ultraljud?
[...]
A: Gasbubblor (svavelhexaflourid) tillförs intravenöst, bubblorna reflekterar ultraljudsvågor vilket ger förhöjd ekogenicitet, bubblorna transporteras med blodet till lungorna där de elimineras via utandningsluft
Extra: Mikrobubblor som injiceras intravaskulärt kan användas oberoende av njurfunktion och är ett bra medel för att kontrastförstärka ultraljud. Ultraljud är en generellt bra metod för bedsideundersökningar och vid behov av guidance och procedurer. Testiklar, gallstenar och appendicit undersöks med fördel med ultraljud.
För tjocka patienter där man egentligen hade velat använda ultraljud får man använda DT. BMI kan användas för att ge guidance.
Generellt vad gäller ultraljudsundersökningar så är det som så att begränsningarna är undersökarberoende och patientberoende.

Q: Vad kan ge gas i gallvägarna vid DT-Buk? (1-3)
1. [...]
2. [...]
3. [...]
A: Status post papillotomi (efter ERCP); Gallstensileus med fistel mellan gallblåsa och tarm; Trauma mot lever-gallvägar
Extra: Gallstensileus (på tenta): "En äldre patient söker akut på grund av buksmärtor sedan något dygn och återkommande kräkningar. Röntgenbilder visar gas i gallvägarna samt en 2x4 cm stor förändring i distala ileum".
Från UTD: "Gallstone ileus occurs when a large gallstone erodes into the small bowel via a biliary-enteric fistula. In addition to typical symptoms of small bowel obstruction and imaging findings consistent with small bowel obstruction, other imaging findings of gallstone ileus include biliary air (pneumobilia) and the finding of an aberrantly located large gallstone, which is often impacted at the ileocecal valve"

Q: Vilka faser ingår i en DT-undersökning riktad mot cancer i övre urinvägarna? Varför är det flera faser i denna utredning?
[...]
A: Fas utan kontrast, artärfas, venfas (parenkymfas) och en utsöndringsfas; olika saker upptäcks i olika stadier såsom hydrouretär och hydronefros som har sen uppladning, sten som inte ses med kontrast, njurtumör, kärlanatomi som visualiseras i artärfas osv
Extra: Artärfasen är för att visualisera anatomin av de tillförande kärlen till njuren.
Glöm inte att komplettera remissen med kreatinin, ev graviditet, metformin, kontrastallergi.

Q: Vilka fynd är typiska vid den här diagnosen?
[...]
A: Vid misstänkt avflödeshinder (t.ex. pga konkrement) ses (i detta fall höger sida):
1) Hydronefros (svullen njure/vidgat njurbäcken),
2) hydrouretär (vidgad uretär)
3) Nedsatt/försenad kontrastuppladdning i affekterad njure
4) Perirenal infilitration/stråkigheter
(På UL: ibland ses sten, avsaknad jetstråle från uretärostiet)

Vad mäter följande ämnen i Hounsfield (ungefär)?
Blod: 30-45
Vatten/Urin: 0-10
Luft: -1000
Fett: -100
Muskel: 50
Skelett: 300-2000 beroende på kortikal/spongiös komponent

Q: Vilken struktur är markerad?
[...]
A: Vena cava inferior

Q: Var på lungröntgenbilden ser man oftast en pneumothorax om patienten står upp respektive ligger ned på rygg vid undersökningen?
[...]
A: Apikalt på frontalbilden (står upp) respektive ventralt på sidobilden (ligger ned)

Q: Ange tre typiska röntgenologiska tecken på hjärtsvikt.
[...]
A: Stort hjärta, vida kärl, interstitiellt ödem och pleuravätska

Q: Hur många mammografiundersökningar motsvarar en DT-thorax ungefär?
[...]
A: 10

Q: Ange tre indikationer för radiologisk utredning av urinvägarna.
[...]
A: Konkrement, malignitet/makroskopisk hematuri, infektion

Q: Hur kan man med DT påvisa ett urinläckage från uretär respektive urinblåsa?
[...]
A: IV-kontrast i utsöndringsfas respektive med kontrastfyllnad av urinblåsa via KAD/suprapubiskateter

Q: Vid större mängd fri gas i buken, var ansamlas den på BÖS i stående med horisontell strålriktning respektive på DT-buk i ryggläge?
[...]
A: Under diafragma respektive innanför främre bukväggen
Extra: DT-buk ersätter BÖS alltmer. Vid BÖS är det enklast att visualisera fri gas om patienten står upp respektive ligger i vänster sidoläge (då ses det i höger flank).

Q: Ange två differentialdiagnoser vid klinisk misstanke om njursten men DT-buk utan kontrast endast visar hydronefros med hydrouretär utan urinvägskonkrement. Hur går du vidare?
[...]
A: Tumör (i uretär, urinblåsa) eller att stenen har avgått. Vidare utredning: DT med kontrast och cystoskopi.
Extra: Viktigt med kreatinin på rtg-remiss då det används för att skatta GFR vilket används för att avgöra om patienten tål kontrast.

Q: Ange fördel och nackdel för DT med iv-kontrastmedel jämfört med ultraljud för frågeställning avstängd pyelit/appendicit.
DT-buk: [...]
UL: [...]
A: visar parenkym och kärl bättre, differentialdiagnoser, bättre överblick, abscesser visualiseras bättre men kan skymma njurstenar, ge njursvikt, joniserande strålning; ej joniserande, mobil undersökning, bra på vissa specifika frågeställningar, men är svårt att få till nattetid och undersökarberoende

Q: Ange tre diagnoser där UL är förstahandsval.
[...]
A: Hydronefros, gallsten, appendicit hos unga vuxna, flertalet gynekologiska tillstånd samt bukåkommor hos barn, testiklar

Q: Ange två diagnoser där endoskopisk undersökning är diagnostiskt säkrare än datortomografi.
[...]
A: Ulcus, IBD, urinblåsecancer, rektal/coloncancer

Q: Ange en fördel med DT jämfört med slätröntgen vad gäller hur själva undersökningen utförs.
[...]
A: Snabbt, enkelt, går bra för orolig patient (för slätröntgen förutsätts smärtlindrad patient)
Extra: Om en patient inkommer med multitrauma med misstänkta frakturer => slätröntgen såvida du ej misstänker annat. Om man ändå ska göra en DT för något annat kan det dock konverteras till DT-trauma för att ersätta all slätröntgen. Se nedan:

Q: Vad ingår i DT-trauma? Med eller utan kontrast och varför?
[...]
A: Skalle, halsrygg, thorax, buk, bäcken (ej extremiteter). Tillägg av femur om misstanke fraktur, slätrtg.
Alltid med IV-kontrast för att kunna påvisa skador i parenkymatösa organ och för att kunna visualisera extravasering av kontrast (blödning).

Q: Vilken typ av höftfraktur ses ibland inte på slätröntgen och behöver ofta en DT eller MRT? Vad ses på MR:n?
[...]
A: Odislocerad collum femoris-fraktur (inkilad); lägg in pat för MR. Med vattenkänsliga sekvenser ses benmärgsödemet.

Q: Vilken viktig information skall finnas i remiss inför intravenös kontrast?
[...]
A: Njurfunktion (krea/GFR); allergi mot jodkontrast; metformin

Q: Vid vissa undersökningar om misstanke på patologi i tarm kan peroral kontrast användas. Varför är detta bra?
[...]
A: Underlättar för att skilja abscess från tarm

Q: Om en skelettröntgen inte visar en fraktur kan du göra en MRT eller DT akut. Vad mer kan du göra för undersökningar om du är villig att vänta?
[...]
A: Skelettscint om två-tre dagar (tar en tid innan det syns) eller ny slätröntgen om ett två-tre dagar (eller uppemot en vecka, tar tid för resorption så att det syns).

Q: Vilka är de vanligaste differentialdiagnoserna om man hittar en rundad utbuktning i vänster njure som mäter 28 HU och hur utreder du detta vidare?
[...]
A: Cysta och tumör. UL eller kontrastförstärkt CT.
Extra: Under 30 HU talar för att det är en cysta (mer likt vatten), njurtumörer brukar vara >40 HU. Formen är mer "rund" och avkapslad och påverkar ej parenkymet vid cystor, vid tumör kan de förstöra omkringliggande vävnad.

Q: Hur framställs en PET-bild?
[...]
A: Med fotoner (gammastrålning)
Extra: CT-röntgenstrålning
UL-högfrekventa ljudvågor
MRT-magnetfält och radiovågor

Q: Varför gör man MR-rygg vid misstänkt cauda equina?
[...]
A: Slätröntgen/DT visar inte den vanligaste bakomliggande patologin som diskbråck, spinal stenos eller epiduralhematom med påverkan på nervrötterna. Ortopeden vill ha det för kartläggning inför kirurgi.

Q: Bildgivande undersökning och frågeställning (samt motivera):
"45-årig kvinna med svår DM2 söker pga värk och svullnad i höger ben"
[...]
A: UL-högerben med frågeställning "DVT". Undersökningen är utmärkt och kan negera ev tromboflebiter och Bakercysta

Q: Hur avgör du om du ska välja DT eller UL för en misstänkt appendicit?
[...]
A: Låg ålder => UL (pga strålningsrisk)
Hög ålder => DT (pga komorbiditet)
Hög BMI => DT (svårus med UL)
Vid dålig ultraljudsvana hos undersökaren => DT

Q: Är DT bättre om patienten är tjock eller smal?
[...]
A: Tjock
Extra: Fett mellan vävnader => enklare att visualisera patologi. DT generellt är en superbra metod för bukpatologi då du får svar på komplikationer till tillståndet du söker efter och differentialdiagnoser.

Q: Ange två skäl till att caecum kan vara segmentellt väggförtjockat på DT.
[...]
A: Ischemi/vaskulit, IBD, infektion, strålningsenterit, ileit
Extra: Fokalt förtjockad => mer malignt.

Q: Ange en indikation för kontrastförstärkt UL respektive MR.
UL: [...]
MR: [...]
A: Levermetastaser (mäter vaskularitet i mållesionen), njurmalignitet/cysta, cirros; Ökar sensitivitet/specificitet för de flesta frågeställningar inklusive tumörer och stroke
Extra: Ultraljudskontrast påverkar ej njurarna.