Title: Klinisk Medicin: Neuro, Sinnen, Psyke (T9) / Psykiatri

Q: Redogör översiktligt för LRV?
[...]
A: Berör den person som av brottsdomstol överlämnats till Rättpsykiatrisk Vård. Förutsättningen är att personen begått ett brott, men pga allvarlig psykisk störning (vid rättspsykiatrisk undersökning) vid tidpunkten då brottet begåtts inte kan dömas till fängelse.
Chefsöverläkaren beslutar när individen anses frisk och vården skall upphöra, om det inte finns en så kallad särskild utskrivningsprövning som innebär att förvaltningsdomstolen avgör huruvida personen får bli frisläptt eller ej.

Q: Redogör översiktligt för LVM?
[...]
A: Lagen om vård av missbrukare, beslutas av socialtjänsten.
Kriterier:
1. Ett missbruk som endast går att avvänja med hjälp av vård.
2. Vårdbehovet kan inte tillgodoses enligt Socialtjänstlagen eller på annat sätt.
3. Missbruket innebär allvarlig fara för psykisk/fysisk hälsa eller löper uppenbar risk att förstöra sitt liv eller kan befaras skada sig själv eller närstående.
Max 6 månader.

Q: Redogör översiktligt för LVU?
[...]
A: Lag med särskilda bestämmelser om vård av unga, reglerar tvångsomhändertagande av individer under 18 (20) år.
Det ger socialnämnden mandat att omhänderta barn med bristande hemförhållanden eller uppvisar ett allvarligt destruktivt beteende och där vård på frivillig väg motsätts.
Vård enl. LVU innebär alltid en placering utanför egna hemmet.

Q: Redogör översiktligt för LOB?
[...]
A: Lagen om omhändertagande av berusad ger polisen/ordningsvakt rätt att omhänderta individer (utanför hemmet) som pga sin berusning inte kan ta hand om sig själv eller utgör en fara för sig själv eller andra.

Q: Ange indikationer för LPT?
[...]
A: 1. Lider av en (misstänkt) allvarlig psykist störning så som psykos, konfusion, demens, depression med självmordsrisk, manisk episod, allvarlig anorexi, svåra personlighetsstörningar
2. Har oundgängligt behov av psykiatrisk dygnetrunt-vård dvs inläggning. Risk för liv eller hälsa skall föreligga, men behovet behöver inte vara akut.
3. Motsätter sig frivillig vård eller anses ej kunna ta ställning till detta. Även avsaknad av sjukdomsinsikt!
Extra: Farlighet som följd av den psykiatriska störningen skall vägas in!

Q: Hur genomförs LPT?
[...]
A: Genom prövning och utfärdande av vårdintyg, kan göras om kraven uppfylls. Skall utföras av legitimerad läkare, som träffar patienten personligen! Om patienten ej är närvarande kan läkare begära polishandräckning, enligt ett omhändertagandebeslut (4§ LPT)
Ett vårdintyg är juridisk giltigt om alla tre rekvisit är uppfyllda, identiteten stämmer, och att det är signerat av en läkare med svensk legitimation.

Q: Vad är ett kvarhållningsbeslut?
[...]
A: Innebär att en patient som uppfyller kriterierna för LPT kan hindras från att lämna vårdinrättning (psykiatrin), enligt 6§ LPT.
Får fattas av icke-legitmerad läkare om giltigt vårdintyg finns.

Q: Vad är ett intagningsbeslut?
[...]
A: Chefsöverläkare eller specialist med delegering får fatta beslut om intagning, dock ej samma läkare som utfärdat vårdintyget. Skall ske inom 24 timmar från att patienten anlänt sjukhuset. Måste vara ett max 4 dagar gammalt vårdintyg. Patienten får sedan vårdas max 4 veckor innan ansökan till förvaltningsrätten krävs för förlängning av vårdtid.
Extra: (6b§ LPT)

Q: Vad gäller ang. anmälningsskyldighet för läkare i körkortslagen?
[...]
A: Om en patient av medicinska skäl är olämplig att ha körkort, ska man som läkare underrätta patienten detta och anmäla till transportstyrelsen.
Dock behövs ej anmälan göras om körkortsinnehavaren anses följa läkarens tillsägelse att avstå från att köra.

Q: Vad gäller för anmälningsplikt enligt vapenlagen?
[...]
A: En patient som av läkare bedöms vara medicinsk olämplig att inneha skjutvapen ska omedelbart anmäla detta till polisen.
Anmälan behöver ej göras om det står klart att patienten inte innehar tillstånd at inneha skjutvapen.

Q: Vad säger socialtjänstlagen om anmälningsskyldighet för läkare?
[...]
A: Anställda i myndigheter inklusive hälso- och sjukvård är skyldiga att anmäla till socialnämnden om man får kännedom om eller misstänker att ett barn far illa. Man är också skyldig att lämna all information som kan vara av betydelse för utredningen.

Q: Hur identifierar du ett post-traumatiskt stressyndrom?
[...]
A: Enligt följande diagnoskriterier:
A. Exponering för faktisk död, livsfara, våld (utsatt eller bevittnat)
B: Återupplevande av händelsen (mardrömmar, flashbacks)
C: Undvikande av stimuli som påminner om händelsen
D: Förhöjd vaksamhet t ex sömnstörning, lättskrämd, minneslucka, försämrat humör m.m.
E: Symtom har debuterat inom 6 månader och orsakar lidande.
Kom ihåg: "ERAAS" = Exposure, Re-experience, Avoidance, Arousal, Symtoms

Q: Hur skiljer du normala från komplicerade reaktioner på långvarig stress, relationer eller trauma?
[...]
A: Maladaptiva reaktioner inkluderar dissociation, intrusioner, förhöjd arousal, tillbakadragenhet, inga lugna stunder, oförmåga att reflektera.
Det är normalt med overklighetskänsla, inre oro, ilska, sömnproblem, minnebilder och extentiella tankar.

Q: "Varningstecken" suicid?
[...]
A: Framtidspessimisn, oförmåga att lösa problem, impulsivitet, dikotomt tänkande.

Q: Statiska riskfaktorer suicid?
[...]
A: Tidigare suicidförsök
Psykisk sjukdom
Ålder under 19 eller över 45
Man
Somatisk sjukdom
Ensamboende utan relationer

Q: Friskfaktorer suicid?
[...]
A: Goda relationer med vänner och familj, god problemlösningsförmåga, fungerande kontakt med sjukvård, en tro, hemmavarande barn.

Q: Basal suicidriskbedömning?
[...]
A: A. Tidigare försök, ärftlighet?
B. Pågående psykiatrisk problematik?
C. Suicidstegen, varningstecken?
D. Risk- och friskfaktorer

Q: När ska man kontakta psykiater och/eller bakjour relaterat till suicid?
[...]
A: Suicidal intention eller plan
Tydliga riskfaktorer
Som oerfaren bör man alltid kontakta bakjour

Q: Akut suicidalitet i öppenvård, handläggning?
[...]
A: 1. Validera lidande, undersök om det finns hopp.
2. Allians med patienten kring en plan för problemet bakom dödsönskan samt hjälp närmaste tiden.
3. Mobilisera stöd - vänner, anhöriga
4. Snar uppföljning
5. Vid akut förhöjd suicidrisk - psykiaterkontakt för eventuell inläggning.

Q: Suicidstegen?
[...]
A: 1. Nedstämdhet
2. Dödstankar
3. Dödsönskan
4. Suicidtankar
5. Suicidönskan
6. Suicidplaner
7. Suicidförsök

Q: Redogör för skillnaden mellan personlighetsdrag och personlighetssyndrom?
[...]
A: När personligheten är så pass dysfunktionell och maladaptiv att det medför lidande eller ger en funktionsnedsättning. Etableras i tidiga vuxenlivet.
Funktionsnedsättningen medför problem med t ex arbete, relationer och ökad risk för missbruk.

Q: Hur kan personlighetssyndrom färga symtombild och påverka bemötande och behandling?
[...]
A: Risk för missbruk och annan samsjuklighet.
Väcker känslor och reaktioner hos personal vilket försvårar samarbete och behandling.

Q: Riskfaktorer personlighetssyndrom?
[...]
A: Övergrepp sexuellt/fysiskt
Självupplevt jobbig barndom

Q: Vad är autism?
[...]
A: En kriteriediagnos som innefattar:
svårigheter med social kommunikation och samspel
samt drag av
repetitivt beteende och begränsade intressen.

Q: Autism etiologi?
[...]
A: 80% ärftliget samt förlossningsskador, infektioner.
Extra: (inte avvikande relationer till föräldrar!)

Q: ADHD etiologi?
[...]
A: 75% heritabilitet men kända riskfaktorer inkluderar prenatal exponering för rökning och alkohol samt låg födelsevikt

Q: Vad är ADHD?
[...]
A: Ett samlingsbegrepp för en symtombild med bristande uppmärksamhet (koncentrationssvårigheter), hyperaktivtet och/eller impulsivitet som orsakar en funktionsnedsättning. Symtom sedan <12 års ålder.
Behandlas vanligen med centralstimulerande metylfenidat (Ritalin, Concerta) alternativt "Strattera" (icke central-stimulerande utan noradrenalinhöjande i PFC) samt beteendebehandling/gruppterapi.
Extra: 3-4 gånger vanligare hos pojkar.

Q: Hur identifierar du anorexi?
[...]
A: 1. Otillräckligt lågt energiintag -> låg vikt
2. Viktfobi
3. Störd kroppsupplevelse
Extra: Debuterar oftast i 13-15års åldern, men ibland redan 9-10års åldern. Vanligt med ammenorré!

Q: Hur identifierar du bulimi?
[...]
A: 1. Återkommande hetsätning
2. Återkommande kräkningar/fasta/överdriven motion
3. Minst 1g/vecka i 3 månader
4. Självkänsla överdrivet påverkad av kroppsform/vikt
Extra: Debuterar senare än anorexi, oftast i slutet av tonåren

Q: Behandling och handläggning vid ätstörningar?
[...]
A: Maten är medicinen!
Regelbundna måltider. Teurapeutisk allians är avgörande och stöd från föräldrar om det är ett barn.
KBT och SSRI har god evidens vid BM.
Extra: Anorexia nervosa är en allvarlig psykisk störning och kan således ugöra grund för vård enligt LPT.

Q: Hur ställs psykiastriska diagnoser i huvudsak?
[...]
A: En sammanvägning bedömning av anamnes, status, symtomskattningsskalor, diagnostiska intervjuinstrument och intervjuer med närstående.

Q: Blefarit - komplikation?
[...]
A: Permanent förstörd oljefilmsproduktion

Q: Symtom och behandling EIPS/borderline?
[...]
A: - Oberäknelig, spontan, känslomässiga svängningar som är svåra att hantera
- En räcka avbrutna förhållanden
- Självskadebeteende
- Tycker sig vara tvungen att ha någon att vara knuten till, men blir då rädd att bli lämnad
Dialektisk beteendeterapi (DBT) – Ersätt självskadebeteenden med mer ändamålsenliga sätt att handskas med problemen
Ej eveidens för farmakologisk behandling.

Q: Tankestörning - hur identifierar du dessa?
[...]
A: Kan ej hålla en röd tråd, t ex vid obegripliga associationer, nybildade ord (neologismer) eller helt obegripligt tal.
Formella tankestörningar kan vara tankestopp och tankeflykt.
Innehållsstörningar inkluderar vanföreställningar om sina egna tankar.

Q: Hur identifierar du vanföreställningar?
[...]
A: Definieras som en uppfattning som man är ensam om. Typexempel är att känna sig övervakad eller förföljd.
Ofta grandiosa och kan både vara "förståliga" och "bisarra".
De kan också vara systematiserade, dvs en hel värld som för personen hänger ihop.

Q: Hur identifierar du hallucinationer?
[...]
A: En sensorisk upplevelse som uppkommer utan stimuli från den yttre verkligheten . "Ser du eller hör saker andra inte ser?"
Vanligt med imperativa röster eller flera röster som pratar med varandra.
Synhallucinoser beror oftast på droger.

Q: Hur identifierar du så kallade negativa symtom?
[...]
A: Anhedoni - oförmåga att känna lust, glädje eller njutning
Brist på tal (svarar ej, lång latens).
Affektiv avflackning (dålig emotionell kontakt)
Passitivitet och orkeslöshet

Q: Hur identifierar du konfusion?
[...]
A: Per definition är en konfusion psykotiska symtom (hallucinationer och/eller vanföreställningar) som kommer relativt plötsligt och fluktuerar under dygnet.
Det som distinkt utmärker konfusionen mot dess närmaste differentialdiagnoser är det akuta insättandet (timmar-dagar) och att tillståndet typiskt fluktuerar över dygnet.
Den har till 90% somatiska orsaker och kan delvis ses som en organdysfunktion av hjärnan till följd av ökad somatisk påfrestning eller sjukdom. Äldre patienter har i regel sämre förutsättningar att balansera sjukdom och somatisk belastning, varför de är mer känsliga.

Q: Konfusion - behandling?
[...]
A: Vid psykos - haloperidol
Sömn och dygnsrytm, lugn och ro. Principiellt bör somatisk sjukdom och obehag korrigeras, läkemedel som hämmar kognition, uppfattning eller kontrollkänsla undvikas och miljön omkring patienten ska underlätta orienteringen.

Q: Akut psykos - behandling?
[...]
A: Trygg miljö och tydligt empatiskt bemötande.
Benzodiazepin (Stesolid) - för att dämpa ångest och sömnproblem
Neuroleptikum (Haldol) - om agressivt beteende men bör undvikas
Ställningstagande till LPT.

Q: Schizofreni - symtombild?
[...]
A: Positiva symptom - Hallucinos, vanföreställningar, hänsyftningsideer
Negativa symptom - Anhedoni, avflackning, svarslatens
Kognitiva symptom - Tanke- och minnesstörningar

Q: Schizofreni - behandling?
[...]
A: Akut: Stesolid, (Haldolinjektion)
Underhålls: Neuroleptika som Olanzapin, Risperidon mfl. Hjälper ffa mot "positiva" symtom.

Q: Schizofreni - ickefarmakologisk behandling?
[...]
A: -Social ordning tycks bäst både som behandling och profylax, detta infattar t.ex. god sömn, fysisk aktivitet och undvikande av stressorer.
-Sociala insatser med kommunen gällande boende och sysselsättning
-Kognitiva funktionshinder behandlas med träning, KBT och anpassning av miljö
-Psykoterapi
Extra: Viktigt att inte bara ge farmakologisk behandling!

Q: Vad skiljer depression från ledsenhet, sorg eller stress?
[...]
A: 1. Ihållande nedstämdhet istället för vågor av stark själslig smärta som avtar med tiden.
2. Ej avledbar eller avlösning av humor och positiva tankar.
3. Självkritiska/pessimistiska tankar istället för tankar om t ex avlidna.
4. Värdelöshetskänslor istället för intakt självkänsla
När det gäller stress upplever sällan den utmattade symtom som självanklagelse, självmordstankar eller aptitförändringar. Den utmattade är snarare arg än ledsen över sin situation.

Q: Hur urskiljer du depressiv symtomatologi vid annan psykiatrisk eller somatisk sjukdom?
[...]
A: Fördjupa anamnesen. Särskilt anhedoni (oförmåga att känna lust/glädje) och vitalsymtom brukar gå att urskilja.
Det kan ofta vara svårt att identifiera depression, särskilt då dessa patienter primärt ofta söker för de somatiska besvär som kan vara ett symptom på själva depressionen.  Ett bra sätt att fånga upp dessa patienter kan vara att fråga om patienten under de senaste veckorna ofta känt sig nedstämd, att allt är hopplöst eller att intressen inte engagerar som de gör i normalfallet.
Större risk när man saknar partner, ej har fritidsaktiviteter, tidigare haft depression.

Q: Hur identifierar du förekomst av bipolaritet?
[...]
A: Identifiera riskpatient - dessa patienter söker oftast för andra saker så fråga om ärftlighet, missbruk.
MINI - ger stöd i diagnostiken.
MDQ (Mood Disorder Questionnaire) - screeningverktyg som uppskattar risken för bipolaritet.
Extra: Episoder med depressioner varvat med minst en hypomanisk eller manisk episod. Mellan skoven ses sjukdomsfria perioder. Vid bipolär sjukdom kan den maniska/hypomaniska episoden komma sent i livet vilket gör att diagnosen inte sällan ställs sent.

Q: Hur identifierar du melankoliska drag?
[...]
A: Sänkt grundstämning (distinkt)
Hämning (latens, viljelöshet, motoriskt)
Vitalsymtom (Utmattning, svaghet, muntorrhet osv)
Oavledbarhet
Sömproblem

Q: Hur identifierar du psykotiska drag vid depression?
[...]
A: T ex när skuldkänslorna och låga självkänslan blir av orimlig/overklig karaktär

Q: Depression - huvud och bikriterier?
[...]
A: 1. Nedstämdhet och/eller minskat intresse
2. Störning i aptit, sömn, energi, koncentration, självkänsla, psykomotorik och tankar om döden.

Q: Behandling lindrig depression (7-19 poäng MADRS)?
[...]
A: 1. Uppföljning och återbesök
2. Konkret problemlösning och livsstilsförändring
3. Eventuellt SSRI (tidigare anamnes/långvariga besvär eller vid utebliven förbättring)

Q: Behandling måttlig depression (20-34 poäng MADRS)?
[...]
A: 1. KBT
2. Antidepressiva läkemedel.
Om ingen respons efter två veckor -> byt preparat.
Om partiell respons efter fyra veckor -> höj dos.
Om fortsatt dålig effekt -> Höj dos / Byt preparat / Lägg till preparat
Informera och fråga om biverkningar och följsamhet!
Extra: Var aktiv: Vänta ej på en effekt som inte kommer! Målet är remission

Q: Behandling svår depression (30-60 poäng MADRS?
[...]
A: Börja direkt med läkemedel eller ECT, särskilt om melankoliska eller psykotiska drag. Svår depression kräver ofta inneliggande vård.

Q: Strategi vid insättning SSRI?
[...]
A: Start low go slow, trappa upp 5-10 dagar. Informera om biverkningar (initial försämring, minskad libido), förväntad effekt och tidsperspektiv.

Q: Uppföljning insättning SSRI?
[...]
A: Återbesök inom 2 veckor. Snabbare vid suicidrisk. Var aktiv, vänta inte på en effekt som inte kommer. Målet är remission, byt preparat eller höj dos vid utebliven effekt.
Behandlingen ska fortgå minst 6 månader efter depressionsymtomen har försvunnit. Vid recidiverande depression ska medicineringen fortgå minst 2 år efter remission. Understryk vikten av att fortsätta äta medicinen trots att symtomen har gått i regress! Risken för återfall är hög om medicineringen avbryts för tidigt.

Q: Föreslå initial handläggning vid mani?
[...]
A: 1. Viktigt med sömn och lugn miljö
2. Atypiska neuroleptika - t.ex. Olanzapin (Zyprexa 10 mg*1)
    (Möjligt kombinera atypiska neuroleptika+litium (+ benzo))
3. ECT kan användas vid svår mani som inte svarar på medicinsk behandling eller vid graviditet
Extra: Litium är ett förstahandsalternativ för profylax vid bipolär sjukdom typ I.

Q: Hur gör du en initial psykoedukativ intervention vid en panikattack?
[...]
A: Ångest är reaktioner i nervsystemet man inte kan styra över själv. De må vara väldigt obehagligt, men är HELT OFARLIGT.
Det bästa är om du kan fortsätta med det du håller på med eller tänkte göra från början, även om du till exempel har hjärtklappning, svettas eller känner dig yr. Träna på att tillåta ångesten att finnas där. Ångest i sig är inte farligt.

Q: Hur särskiljer du paniksyndrom från andra ångesttillstånd?
[...]
A: Paniksyndrom - Panikattacker som kommer plötsligt utan yttre orsak och som leder till ihållande rädsla för nya attacker och/eller ett förändrat beteende för att undvika attackerna.

Q: Hur särskiljer du agarofobi från andra ångesttillstånd?
[...]
A: Agarofobi -  Rädsla för panikattacker gör att man undviker offentliga miljöer (folksamlingar, allmänna transportmedel, öppna och slutna platser, utanför hemmet). Personen fruktar eller undviker dessa situationer p.g.a. tankar om att det skulle vara svårt att ta sig därifrån eller att det inte skulle gå att få hjälp.

Q: Hur särskiljer du GAD från övriga ångestsyndrom?
[...]
A: Ständigt närvarande oro för vardagens problem och för framtida katastrofer (t.ex. ekonomi, hälsa, olyckor) vilket orsakar påtagliga spänningssyndrom, koncentrationssvårigheter, störd sömn m.m.
Orostankarna kretsar ofta kring att något hemskt skall hända, t.ex. att någon närstående skall dö eller att patienten skall bli lämnad. Den ständiga ångesten är uttröttande och samtidigt leder de ofta till sömnsvårigheter vilket förvärrar situationen ytterligare. Patienterna har ofta en viss sjukdomsinsikt och är medvetna om att andra personer i deras omgivning tycker att de oroar sig för mycket.

Q: Hur särskiljer du social ångest från andra ångestsyndrom?
[...]
A: En ständig och orimligt stor rädsla att göra bort sig eller bli förlöjligad i olika sociala sammanhang. Känner sig granskad!
Differentieras mot blyghet genom att rädslan begränsar personen socialt, arbetsmässigt och medför ett påtagligt lidande.

Q: Hur särskiljer du specifika fobier från andra ångestsyndrom?
[...]
A: Vid specifik fobi får man panikattacker när man konfronteras med det man är fobiskt rädd för.

Q: Vad är kroppssyndrom?
[...]
A: Kroppsliga besvär utan att det finns någon kroppslig sjukdom som kan förklara besvären.
Utmärkande för hypokondri är att föreställningarna inte påverkas nämnvärt av medicinska undersökningar eller av läkares försäkringar om att ingen sjukdom föreligger.

Q: Hur avgörs vårdnivå vid ångestsyndrom?
[...]
A: De flesta patienter med ångestsyndrom kan behandlas i primärvård.
Hos patienter som inte har svarat på adekvata behandlingsförsök med SSRI och/eller KBT samt vid svårare komorbiditet bör remiss till specialistpsykiatrin övervägas.

Q: Behandling vid ångestsyndrom?
[...]
A: 0. Psykoedukation och information!
1. KBT är förstahandsval förutom vid GAD.
2. SSRI rekomenderas i andra hand, vid terapisvik byt till SNRI.
KBT och SSRI har likvärdig effekt. Finns ej stöd för bättre effekt vid kombinationsbehandling. KBT ger minskad risk för återfall.

Q: Kortisiktig/tillfällig behandling av ångest?
[...]
A: Lergigan (antihistamin) har god effekt och är ej beroendeframkallande.
Benzodiazepiner har mkt god effekt men bör undvikas pga beroendeproblemtaiken.

Q: Hur identifierar du tvångssyndrom?
[...]
A: 1. Minst ett av tvångstankar och/eller tvångshandlingar som:
2. Är tidskrävande (tar mer än 1 timme per dag) eller orsakar lidande eller försämrad funktion och
3. Symtomen beror inte på substansbruk eller annat medicinskt tillstånd och
4. Störningen förklaras inte bättre med annan psykisk ohälsa
5. Y-BOCS (Yale Brown Obsessive Compulsive Scale) - Skattningsskala som kan användas vid OCD (länk)

Q: Tvångssyndrom - behandling?
[...]
A: 1. Psykoedukation och självträningsprogram
2. KBT - mest effektiva psykoteurapeutiska åtgärden
3. SSRI - dock krävs höga doser under lång tid för att få effekt, jämför med andra ångesttillstånd.

Q: Hur identifierar du insomni?
[...]
A: Diagnosen ställs utifrån diagnoskriterier som baseras på subjektiva besvär. För att diagnosen ska ställas krävs att sömnproblemen resulterar i dagtidssymptom (t.ex. trötthet, koncentrationssvårigheter m.m). Diagnostiskt är det viktigt att skilja på primär och sekundär insomni då det påverkar handläggningen.
1. Sömnstörningen förekommer minst 3 ggr/vecka i minst 1 månad
2. Klagomål på att inte falla i sömn eller att bibehålla sömn som inte ger välbehövlig vila
3. Resulterar i tydligt personligt bekymmer eller interfererar med det personliga fungerandet i det dagliga livet
Föreligger misstanke om bakomliggande somatisk orsak tas riktade prover för att utesluta dessa (t.ex. tyroideaprover, inflammationsparametrar, blodstatus, leverstatus, elstatus, kreatinin, P-glukos)

Q: Redogör för sömnhygieniska åtgärder!
[...]
A: 1. Bestämda tider för säng och uppgående
2. Undvik kaffe, tobak, alkohol
3. Varva ner kvällstid
4. Regelbunden fysisk aktivetet (ej kvällstid)
5. Bra sovrumsmiljö
6. Endast gå och lägga sig när man känner sig trött
7. Sömnrestrikion

Q: Principer för insättande och avslutande av farmakologisk behandling vid sömnstörning?
[...]
A: 1. Sömnmedel ska endast användas då sömnstörningen inte svarar på icke-farmakologiska åtgärder (sömnhygien)
2. Vid utsättning bör en nedtrappning ske under 2-3 veckors tid, helst i samband med att patienten får information om sömnhygienåtgärder, gärna med KBT.
Antihistamin - ej beroendeframkallande, bra för långtidsbruk. Dock morgontrötthet!
Bensodiazepiner - Endast korttidsbruk, dock få andra biverkningar

Q: Hur identifierar du olika grader av substansbrukssyndrom?
[...]
A: 1.Anamnes
2.Screeningformulär
-MINI: kriteriediagnos som fångar upp nedsatt kontroll, sociala komplikationer, riskanvändning och fysiologi (abstinens, tolerans). 2-3 mild, 4-5 medel, 6-11 svår
-DUDIT frågeformulär: >25/44 poäng är beroende.
3. Labprover - Drogscreening urinprov

Q: Hur handlägger du riskbruk och initierar behandling av alkoholbrukssyndrom?
[...]
A: Män: ≥ 14 standardglas/vecka eller ≥ 5 standardglas/tillfälle, >8p audit
        Kvinnor: ≥ 9 standardglas/ vecka eller ≥ 4 standardglas/tillfälle >6p audit
1. Ge samtalsstöd med fokus på alkoholvanor, stöd till alkoholfrihet
2. Erbjuda medicinsk utredning, rådgivning och farmakologisk behandling (campral, antabus, naltrexon) av alkoholberoende utan komplicerande faktorer.
Primärvården bör ha huvudansvaret för att tidigt upptäcka och behandla personer med riskabla alkoholvanor (riskbruk) eftersom prevalensen är så hög.
Socialtjänsten och beroendevården bör erbjuda ett integrerat lokalt omhändertagande för personer med allvarligare alkohol- och drogproblem.
Allmänpsykiatrin har huvud- och samordningsansvaret för insatserna till patienter med samtidig psykisk störning och skadligt bruk.

Q: Behandling alkoholintox?
[...]
A: 1. ABCDE. RingerAc och KAD
2. Tiamin (vitB) i.v. för att förhindra Wernicke-Korsakoff
3. Åtgärda elektrolytrubbningar

Q: Akut intox - behandling?
[...]
A: 1. ABCDE och drogcreening
2. Medicinskt kol (aktivt kol) är värdefullt om det administreras tidigt i behandlingen, helst inom en timma efter intag av toxiska medel. Administration av medicinskt kol bör vara standardbehandling av akuta läkemedelsförgiftningar. Förhindrar upptag inom 1-2h
3. Antidotbehandling:
Bensoförgiftning -> Lanexat
Opiatförgiftning -> Naloxon
Paracetamol -> Acetylcystein
Extra: Ventrikelsköljning är diskuterat och ej lika vanligt längre.

Q: Principer vid förskrivning/utskrivningav benso och opioder?
[...]
A: Endast kortvarigt! Gör en riskbedömning av patienten. Små förpacknignar. Beroendeframkallande, riskerar bli långvarigt bruk.
Vid nedtrappning minska 25% av dos veckovis.

Q: Underhållsbehandling vid opiodberoende?
[...]
A: Farmakologisk behandling kan vara metadon (ffa om tungt missbruk) eller buprenorfin (innehåller naloxon så det är verkningslöst om det tas i.v.).
Metadon och buprenorfin är båda långverkande preparat och i tillräcklig dos blockerar de effekter av andra opiater. Vilket leder till minskat drogsug och minskad abstinens.
Extra: Även psykosocial behandling med fokus på beteendeändring.

Q: Psykosocial behandling vid substansbrukssyndrom?
[...]
A: 1. Tydlig struktur, fokus på missbruket och tillräckligt lång för att få effekt.
2. Ingen enskild psykosocial behandlingsmetod framstår som överlägsen någon annan.
3. En vård och behandlingsplan skall vara upprättad.
4. Psykosocial behandling ges vanligen parallellt med läkemedelsbehandling.
5. Psykoterapi såsom familjeterapi, dynamisk och kognitiv terapi framstår som effektivt när det gäller att behålla patienterna i behandlingsprogram.

Q: Alkoholabstinens - symtom?
[...]
A: Tremor, ångest, agitation. Delirium tremens-utveckling, Abstinensepileptiska anfall.

Q: Alkoholabstinens - behandling?
[...]
A: Medicinering med upprepade doser av korstoleranta preparat, framför allt med oxazepam (Oxascand, Sobril) och diazepam (Stesolid) i tablettform tills symtomfrihet uppnås. Nästan alla bensodiazepiner är lämpliga för abstinensbehandling, men oxazepam är förstahandsval på grund av avsaknad av kick-effekt och aktiva metaboliter.
ALLA som har anamnes på mer än 2 dygns alkoholöverkonsumtion SKALL få tiamin i förebyggande syfte.

Q: Wernicke-encefalopati - symtomtriad?
[...]
A: Global konfusion, cerebellär ataxi, ögonmotorikrubbning.
Symtomen kan gå i regress om behandling är insatt i tidigt skede med tillräckligt hög dos.
Korsakoffs demens/psykos är den kroniska och irreversibla fasen av syndromet.
= Amnesi, konfabulation, desorientering, apatai m.m.