Title: Klinisk Medicin: Neuro, Sinnen, Psyke (T9) / Ögon

Q: Hordeolum - etiologi?
[...]
A: Täppt talgkörtel med tillväxt av s. aureus

Q: Hordeolum - symtom?
[...]
A: Rodnat, svullet ögonlock. Palpationsöm.

Q: Hordeolum - behandling?
[...]
A: Ingen, försvinner inom 14 dagar.
Behandla ev. bakomliggande blefarit.

Q: Hyposfagma - etiologi?
[...]
A: Trauma, ansträngning, nysning. Ökad risk vid hypertoni och koagultionsrubbning t ex pga Waran.

Q: Hyposfagma - symtom?
[...]
A: Kraftigt röd färg i ögat, eventuellt skav. Ingen smärta.

Q: Hyposfagma - behandling?
[...]
A: Resorberas spontant inom ett par veckor.
Om kraftigt skav, Oculemtum simplex (smörjande).

Q: Allergisk konjunktivit - etiologi?
[...]
A: IgE-medierad allergi, säsongsbunden (pollen) eller icke-säsongsbunden (t ex djurhår)

Q: Allergisk konjunktivit - symtom?
[...]
A: Bilateralt klåda, rinnande ögon. Ljuskänslighet. Knottrighet under ögonlock!

Q: Allergisk konjunktivit - diagnostik?
[...]
A: Pricktest eller ImmunoCap. Knottrighet under ögonlock typiskt tecken vid evertering!

Q: Allergisk konjunktivit - behandling?
[...]
A: Undvika exponering. Symtomatisk behandling med peroral antihistamin, ögondroppar. Ögonspecialist kan skriva ut lokal kortikosteroid.

Q: Bakteriell konjunktivit - etiologi?
[...]
A: Staphylokocker, S. aureus, H. Influenzae

Q: Bakteriell konjunktivit - symtom?
[...]
A: Purulent kladdig sekretion, skavkänsla bilateralt.
Föregås ofta av förkylning.

Q: Bakteriell konjunktivit - diagnostik?
[...]
A: Klinisk diagnos - obs: normalt visus och ingen ljuskänslighet!

Q: [...]- behandling?
[...]
A: Bakteriell konjunktivit; Tvätta med ljummet vatten, om ingen förbättring efter 5 dagar ges antibiotikasalva i 5 dagar. Om ingen förbättring odla!

Q: Viruskonjunktivit - etiologi?
[...]
A: Oftast adenovirus, mycket smittsamt!

Q: Viruskonjunktivit - symtom?
[...]
A: Rosa, kliande öga. Främmande kropp-känsla som sticker.
Vanligvis övre luftvägsinfektion -> ensidigt ögonsymtom -> bilateralt engagemang.

Q: Viruskonjunktivit - diagnostik?
[...]
A: Klinisk diagnos. Fluorosceninfärga för att utesluta kornealt engagemang.

Q: Viruskonjunktivit - behandling?
[...]
A: Självläker, men tar några veckor. Symtomlindring med NSAID.
Informera om smittsamheten - ej gå till skolan, använd egen handduk.

Q: Pterygium - etiologi?
[...]
A: Torr, dammig, solig, blåsig miljö.
(Konjunktiva växer in över kornea, ofarligt oftast men kan leda till synpåverkan)

Q: Pterygium - symtom?
[...]
A: Nedsatt visus/astigmatism.
Utväxt av konjunktiva över kornea.

Q: Pterygium - behandling?
[...]
A: Om synpåverkan - kirurgisk avlägsning av förändringen

Q: Pinguecula - etiologi?
[...]
A: Solig, blåsig miljö, hög ålder.
(Gul kollagenförändring i konjunktiva)

Q: Pinguecula - symtom?
[...]
A: Gulaktig förtjockad, ofta triangelformad förändring i konjunktiva

Q: Pinguecula - diagnostik?
[...]
A: Klinisk diagnos

Q: Pinguecula - behandling?
[...]
A: Konservativ, operation om stora kosmetiska besvär

Q: Blefarit - symtom?
[...]
A: Svullna, röda ögonlockskanter. Klåda, skav, torrhetskänsla.

Q: Blefarit - behandling?
[...]
A: Massera med en handduk och ljummet vatten med lite babychampo.
Extra: Ögonläkare kan vid behov ordinera TCPB antibiotika/kortison-salva

Q: Akut glaukom - symtom/tecken?
[...]
A: Kraftig synnedsättning unilateralt pga kornealödem, stasinjektion, stenhårt öga, ljusstel papill
Illamående, kräkningar, påverkat allmäntillstånd. Halofenomen? Disig kornea!

Q: Akut glaukom - diagnostik?
[...]
A: Stenhårt öga vid palpation. Tryckmätning, visus, oftalmoskopi. Disig kornea!

Q: [...] - behandling?
[...]
A: Akut glaukom; Karbanhydrashämmare p.o. och Osmotika i.v. hämmar kammarvattenproduktionen. Trycksänkande ögondroppar.
Laserkirurgi (Iridotomi) skapar två hål i iris för att skapa ett avflöde av kammarvattnet från bakre till främre kammaren.

Q: Episklerit - symtom?
[...]
A: Lokaliserad rodnad, ömhet och obehag. Fotofobi och dov värk.
Som irit fast lindrigare!

Q: Episklerit - behandling?
[...]
A: Kallt tårsubstitut, eventuellt kort behandling med steroiddroppar.

Q: Vad är sklerit?
[...]
A: Djup ögoninflammation ofta associerad med reumatisk sjukdom. Symtomen utgörs av kraftig injektion och dov, intensiv smärta.
Vid misstanke remiss till ögonspecialist, kan leda till bulbperforation.

Q: Iridocyklit (Irit) - symtom?
[...]
A: Ensidigt rött öga med fotofobi och dov värk. Synekier och mios. Ljusväg.

Q: Iridocyklit (Irit) - diagnostik?
[...]
A: Ljusväg!
Anamnes räcker oftast. Visus, tryckmätning, ljusväg.

Q: Iridocyklit (Irit) - behandling och vårdnivå?
[...]
A: Alltid remiss ögonklinik.
Behandling består av lokala steroider och smärtlindrande mydriatikum.

Q: Keratit - etiologi?
[...]
A: Bakterier/virus (90%)

Q: Keratit - symtom?
[...]
A: Ytlig smärta och skavkänsla.
Ökat tårflöde, ljuskänslighet, dimsyn.

Q: Keratit - diagnostik?
[...]
A: Fluoricinfärga och odla alltid. Testa kornealsensibilitet med bomullstops.

Q: Keratit - behandling och vårnivå?
[...]
A: Alltid omedelbar remiss till ögonläkare! Viktigt med snabbt insättande av behandling, som normalt utgörs av lokalantibiotika/aciklovirsalva (herpeskeratit).

Q: Kontaktlinsproblem - diagnostik?
[...]
A: Fluorescinfärga - om defekt bör keratit misstänkas och remitteras till ögonläkare.

Q: Kontaktlinsproblem - behandling?
[...]
A: 1. Ta ut linser omedelbart
2. Evertera och skölj vid misstanke om lins under ögonlock

Q: Zoster ophtalmicus - etiologi?
[...]
A: Herpes Zoster runt ögat, vid hög ålder eller nedsatt immunförsvar

Q: Zoster ophtalmicus - symtom?
[...]
A: Blåsor i trigeminusnervens dermatom. Hutchington's tecken, dvs blåsor på nästippen, innebär att även ögat kommer att drabbas.
Kan leda till konjunktivit, keratit, optikusneurit, ögonmuskelpares.

Q: Zoster ophtalmicus - diagnostik?
[...]
A: Klinisk - vid tveksamma fall PCR.
Färgning, visus, kornealreflex, tryckmätning.

Q: Zoster ophtalmicus - behandling?
[...]
A: Valaciklovir p.o. samt antiviral ögonsalva.
Vid Hutchingtonstecken/Ögonsymtom -> akut remiss ögonläkare!

Q: Akut glaukom - patofysiologi?
[...]
A: För trång kammarvinkel -> minskat avflöde av kammarvatten -> ökat intraokulärt tryck -> ännu trängre kammarvinkel.
Den hastiga tryckökningen aktiverar den vasovagala reflexen -> illamående och buksmärtor.
Obehandlat kan det leda till blindhet inom några dagar pga skador på synnerven.

Q: Amotio - etiologi?
[...]
A: Orsakas oftast av glaskroppsavlossning varvid näthinnan följer med. I hålet där näthinnan satt kan vätska tränga in och skilja retina från choroidea.

Q: Amotio - symtom?
[...]
A: Skugga/gardin i synfältet. Synnedsättning om makula drabbas.
Aldrig smärta eller rött öga

Q: Amotio - diagnostik?
[...]
A: Synfältsundersökning, visus, genomfallande ljus, oftalmoskopi

Q: Amotio - behandling?
[...]
A: Om symtom glaskroppsavlossning - undersökning av ögonläkare inom 1-2 dagar. Kräver oftast ingen behanding.
Om symtom amotio - akut remiss ögonläkare. Behandling är kirurgi (extern: cerklage, intern: §vitrektomi eller lasersvetsning)

Q: Endoftalmit - etiologi?
[...]
A: Kraftig inre ögoninfektion orsakat av operation, trauma eller sepsis. Allvarligt!

Q: Endoftalmit - symtom?
[...]
A: Efter operation utebliven förbättring samt postoperativa besvär med värk och rött öga. Synnedsättning.

Q: Endoftalmit - diagnostik?
[...]
A: Odling från främre kammare och glaskropp. Ultraljud.

Q: [...] - behandling?
[...]
A: Endoftalmit; Antibiotikainjektion samt droppar, kortisondroppar. I värsta fall vitrektomi.
Akut behandling av ögonläkare, 50% risk för blindhet!

Q: Glaskroppsblödning - etiologi?
[...]
A: Glaskroppsavlossning, amotio, trauma, proliferativ diabetesretinopati, venocklusion

Q: Glaskroppsblödning - symtom?
[...]
A: Plötslig, kraftig synnedsättning utan smärta. Ibland föregås av mörka prickar i synfältet.

Q: Glaskroppsblödning - diagnostik?
[...]
A: Visusprövning (fingerräkning)
Avsaknad ögonbottenreflex vid genomfallande ljus
Ultraljud för att utesluta retinal ruptur

Q: Glaskroppsblödning - behandling?
[...]
A: Vid utebliven förbättring görs vitrektomi samt laserbehandling.

Q: Optikusinfarkt (AION) - etiologi?
[...]
A: Infarkt i n. opticus, kan orsakas av temporalisarterit

Q: Optikusinfarkt (AION) - symtom?
[...]
A: Akut synnedsättnig lokaliserat till övre eller nedre synfältet.
Vid temporalisarterit även skalpömhet, tuggclaudicatio, huvudvärk.

Q: [...] - diagnostik?
[...]
A: Optikusinfarkt (AION); Anamnes i kombination med stegrad SR och CRP.  Konfirmeras med temporalisbiopsi, viktigt att utesluta temporalisarterit! Blek och svullen papill.

Q: Optikusinfarkt (AION) - behandling?
[...]
A: Högdos kortison i.v, fölt av peroral behandling som syftar till att förhindra att andra ögat drabbas. Remiss till internmedicin/reumatolog för utredning.

Q: Makulaödem - etiologi?
[...]
A: Vanligaste orsaken till synproblem vid diabetes. Kronisk hyperglykemi leder till ansamling av vätska och svullnad.

Q: Makulaödem - behandling?
[...]
A: Laserbehandling (scatter). Andra alternativ är Anti-VEGF injektion (dyrt) samt vid svåra fall vitrektomi.
Metabol kontroll!

Q: [...] - etiologi?
[...]
A: Optikusneurit; Inflammationsorsakad demyelinisering av optikusnerven, vanligtvis pga bakomliggande Multipel Skleros.

Q: Optikusneurit - symtom?
[...]
A: Plötsligt debuterande synnedsättning i ett öga, som sämst efter en vecka.
Försämrad färguppfattning.
Försämrad syn vid ökad temperatur som bastu eller kroppsansträngning.

Q: Optikusneurit - diagnostik?
[...]
A: Klinisk diagnos (förlopp, försämring vid värme, infektion). Afferent pupilldefekt, nedsatt visus och färgseende.
Viktigt utreda bakomliggande orsak, därför SR och MR (har diagnostiskt och prognostiskt värde pga risken för MS)

Q: Optikusneurit - behandling?
[...]
A: Expektans. Steroidbehandling kan korta förloppet något, och minskar risken för recidiv. Men gör ingen skillnad för slutresultatet.
Synen återställs oftast inom några veckor, ibland månader.
Remiss akut till neurologen för MS-utredning!

Q: Körkortskrav för visus?
[...]
A: 0,5 binokulärt, om plötslig syndnedsättning <0,3 krävs 6 månaders anpassning.
Yrkesförare skall ha minst 0,8 i bästa ögat, minst 0,1 i sämsta.

Q: Riskfaktorer konjunktivit?
[...]
A: Kontaktlinser
Trichiasis
Torra ögon

Q: Vilket agens orsakar trakom?
[...]
A: Klamydia (bakteriell konjunktivit)

Q: Iridocyklit (Irit) - etiologi?
[...]
A: Är en inflammatorisk process, ofta autoimmun koppling. Ej bakterier/virus. Framförallt drabbas unga vuxna.

Q: Retinal vaskulär ocklusion - symtom?
[...]
A: Plötslig syndnedsättning - ju mer centralt, desto kraftigare synbortfall. Artärocklusioner är i regel mer skarpt avgränsade i synfältsbortfallet.
Unilateralt utan värk eller injektion.

Q: Retinal vaskulär ocklusion - diagnostik?
[...]
A: Spaltlampa, OCT, angiografi samt riktade prover mot bakomlinggande sjukdom såsom vaskulit eller hyperkoagulabilitet.

Q: Retinal vaskulär ocklusion - skillnad arteriell och venös ocklusion?
[...]
A: Artär - ischemiskt ödem, cherry red spot
Ven - stasödem, smashed potato

Q: Retinal vaskulär ocklusion - handläggning?
[...]
A: Uteslut stroke och temporalisarterit - därefter akut till ögonklinik!

Q: Vad är den vanligaste orsaken till bakre uveit och vad är behandlingen?
[...]
A: Toxoplasmos (katter). Behandlas av ögonläkare med prednisolon och antibiotika.

Q: Vad är [...]?
[...]
A: katarakt; Grumlig lins som ger synnedsättning

Q: Vanligaste orsaken till synnedsättning och blindhet?
[...]
A: Katarakt

Q: Patofysiologi katarakt?
[...]
A: Ej helt klarlagd. Linsfibrerna som normalt är arrangerade så att ljuset passerar utan att brytas, rubbas i sin struktur.

Q: [...] - symtom?
[...]
A: Katarakt; Synnedsättning och ökad bländning. Ökad närsynthet. Nedsatt mörkersyn. Drabbar båda ögonen!

Q: Katarakt - diagnostik?
[...]
A: Klinisk diagnos! Ögonläkare!
Inspektera om linsen är grumlig. Nedsatt ljusreflex i genomfallande ljus. Biomikroskopundersökning hos ögonläkare.

Q: Katarakt - behandling?
[...]
A: Behandlas av ögonläkare med operation där en ny lins sätts in.
Vanligt med "efterstarr" efter operation, detta åtgärdas med YAG-laser.

Q: Kroniskt glaukom - etiologi?
[...]
A: Orsaken till öppenvinkelglaukom är inte känd.

Q: [...] - symtom?
[...]
A: Kroniskt glaukom; Långsamt progredierande synnervsskada, ofta kopplat med förhöjt ögontryck (>22mmHg) och progredierande synfältsdefekter.
Trycket kan vara högt utan att kännas då det debuterar långsamt och patienten hinner då habituerats till det ökade trycket. Drabbar oftast båda ögonen. Bågskotom.

Q: [...] - diagnostik?
[...]
A: Kroniskt glaukom; Oftalmoskopi - Papillatrofi!
Tryckmätning >21mmHg
Synfältsdefekter - bågskotom, assymetri horisentallinjen

Q: [...] - behandling och uppföljning?
[...]
A: Kroniskt glaukom; 1. Läkemedel som ökar avflöde/minskar produktion kammarvatten (betablockare, karbanhydrashämmare, kolinergika)
2. Kirurgi som bränner hål för att öka avflödet (YAG-laser/trabekuloplastik som löser upp trabekelverket)
3. Livslång uppföljning (tryckmätning, papillbedömning, synfältsundersökning).

Q: Behandling presbyopsi?
[...]
A: Läsglasögon

Q: Vanligaste typen av åldersrelaterad makuladegeneration (AMD)?
[...]
A: Atrofisk (torr), utvecklas långsamt (ingen behandling finns). Kan övergå till våt/exsudativ form.

Q: [...] - symtom?
[...]
A: Åldersrelaterad makuladegeneration (AMD); Metamorfopsi - raka linjer upplevs krokiga
Mikropsi - bilden upplevs mindre
Färgsynsdefekt
Försämrat mörkerseende
Extra: Patienten blir inte blind eftersom det perifera seendet är bevarat.

Q: Åldersrelaterad makuladegeneration (AMD) - diagnostik?
[...]
A: Oftalmoskopi, visus, amslertest (metamorfopsi), tryckmätning, OCT

Q: [...] - behandling?
[...]
A: Åldersrelaterad makuladegeneration (AMD); Förebyggande: Livsstilsåtgärder och solglasögon
Läkemedel: Anti-VGF
Laser: Fotokoagulation
Synhjälpmedel

Q: Åldersrelaterad makuladegeneration (AMD)- komplikationer?
[...]
A: Om patient med känd atrofisk/torr makuladegeneration plötsligt drabbas av synnedsättning med metamorfopsi, misstänk övergång till exsudativ/våt makuladegeneration

Q: Vad är keratokonus?
[...]
A: Kornea växer fel och får en toppig form. Oftast bilateral, ger myopi samt astigmatism

Q: Keratokonus - symtom?
[...]
A: Munsons sign - Nedre ögonlocket blir v-format när patienten tittar nedåt på grund av korneas toppiga form
Långsamt progredierande synpåverkan
Myopi
Oregelbunden astigmatism

Q: Keratokonus - behandling?
[...]
A: Synkorrigering, UV-ljusbehandling som avstannar utvecklingen, Kornealtransplantation

Q: Vad är retinitis pigmentosa?
[...]
A: Ett samlingsnamn på ett hundratal ärftliga sjukdomar som drabbar näthinnan genom proteindefekter.
Sjukdomen och graden av synskada varierar avsevärt mellan och inom familjer. Man tror att det finns mellan 3 000 och 4 000 personer med ärftlig näthinnesjukdom i Sverige. Det vanliga är att de debuterar tidigt i livet och är långsamt progredierangde.
RP är den vanligaste orsaken till grav synskada i yrkesverksam ålder i Sverige.

Q: Orsaker till hornhinneödem?
[...]
A: Infektion, glaukom, trauma, kontaktlinser, iatrogent post-operativt
->Dimsyn

Q: Oculomotoriuspares - orsaker?
[...]
A: Infarkt/emboli, aneurysm, trauma, tumör, diabetes

Q: [...] - symtom?
[...]
A: Oculomotoriuspares; Diplopi, ptos, dilaterad pupill och smärta.

Q: Abducenspares, orsaker?
[...]
A: Tumör, infektion, trauma, ökat ICP. Kongenitalt.

Q: Abducenspares, symtom?
[...]
A: Diplopi - horisontell
Tvångshuvudhållning - vridet åt sjuka sidan
Smärta och yrsel

Q: Ögonmuskelpareser - behandling generellt?
[...]
A: Skelningskirurgi (dock svårt vid total oculomotoriuspares)

Q: Vad är internukleär oftalmoplegi?
[...]
A: Lesion i MLF (mediala longitunala fascikeln) i hjärnstammen.
Det är en mellankärna för trochlearis och abducens som koordinerar ögonrörelser, och skadan orsakar dubbelseende.
Skada ses nästan bara hos patienter med MS.

Q: Vid vilka tillstånd kan man få mononukleärt dubbelseende och vilken vårdnivå?
[...]
A: Katarakt, astigmatism, keratokonus (ljusstrålarna bryts fel/ojämnt).
Vid monokulär diplopi remitteras pat till ögonläkare

Q: Vad är den vanligaste formen av synfenomen som uppstår vid migrän?
[...]
A: Flimmerskotom - vanligaste aurasymtomet med blixtar i zig-zagmönster
Extra: (även synfältsbortfall)

Q: Vilka synfenomen uppstår vid glaskroppsavlossning?
[...]
A: Grumlingar ("flugor")
Blixtar (när glaskroppen drar i retina)
Om blödning: Dimsyn

Q: Vad är [...]?
[...]
A: astenopi; Trötthetssymtom av ögonen, t ex vid seende på nära håll. Symtom vid myopi.

Q: Indikation kataraktoperation?
[...]
A: Indikationen är en individuellt sammanvägd bedömning av reducerad synfunktion.

Q: Vad är "vit pupill" / leukori?
[...]
A: "Kattögereflex" ett symtom som hos barn kan vara tecken på
1. Kongenital katarakt
2. Retinoblastom
Minsta misstanke skall föranleda remiss till ögon, t ex om föräldrarna märkt det.

Q: Normal synutveckling hos barn (kritiska perioder)?
[...]
A: Kritisk: 0-3 månaders ålder – Syncentrum är under den kritiska perioden extremt plastiskt. Nedsatt synstimulering leder därför lätt till irreversibel underutveckling av syncentrum.
Känslig: 0-9 års ålder – Det krävs skarp bild i båda ögonen fram till 9 års ålder för normal synutveckling.

Q: Vad är amblyopi?
[...]
A: Synnedsättning pga otillräcklig stimulering upp till 10 års ålder. Synnedsättningen är helt eller delvis reversibel om den behandlas tidigt.
Det vanligaste är unilateral amblyopi, ett tillstånd som kan orsakas av t.ex. skelning eller refraktionsfel på ena ögat.
Behandlingen består av att stimulera det sjuka ögat. Detta kan ske med hjälp av en lapp för det friska ögat, lika många timmar/dag som barnet är gammalt.

Q: [...] ?
[...]
A: Hetertropi; Manifest skelning innebär att det drabbade ögat alltid skelar. Båda kommer ur bristande samlad förmåga till jämvikt i ögonmusklerna.

Q: [...]?
[...]
A: Heterofori; Att skelningen är latent innebär att den endast inträffar under det att det skelande ögat är övertäckt och därigenom hindras att se samma bild som det andra ögat just då ser.

Q: Symtom heterotropi?
[...]
A: Diplopi, utseendemässigt störande, försämrad avståndsbedömning.

Q: Symtom heterofori?
[...]
A: Ev. huvudvärk

Q: Skelning diagnostik?
[...]
A: Visus för att utesluta refraktionsfel.
Cover/Uncover-test.
Ögonbottenundersökning.

Q: Skelning behandling?
[...]
A: Glasögon - plusglas motverkar inåtskelning, minusglas utåtskelning.
Lapp för ena ögat
Operation
Extra: Utred ev bakomliggande orsak

Q: Prematuritetskomplikationer barnoftalmologi?
[...]
A: I normala fall växer kärlen i retina från centrala delar och sprider sig längre och längre perifert, detta har ej vuxit färdigt förrän efter graviditetsvecka 40. Föds man för tidigt förändras miljön för tidigt och perifera retina blir inte vaskulariserad.

Q: Shaken baby syndrom, ögonsymtom?
[...]
A: Retinala blödningar.
Var observant på subduralhematom, blåmärken, skelettskador m.m som inte stämmer överens med anamnes.
Extra: Anmäl till socialtjänsten!

Q: Jättecellsarterit - etiologi?
[...]
A: = Temporalisarterit är vaskulit som drabbar stora och medelstora kärl. Det är en autoimmun sjukdom som framförallt drabbar patienter över 50 års ålder. I cirka hälften av fallen drabbas patienten även av polymyalgia reumatika.

Q: Jättecellsarterit/TA - patofysiologi?
[...]
A: Ej helt klarlagd. Sjukdomen förekommer i ca 50% av fallen samtidigt som polymyalgia reumatika och är autoimmun. Det uppstår en fläckvis inflammation i a. temporalis men även andra kärl kan drabbas bl.a kärl till öga/synnerv, tungan, aorta och avgångarna från aortabågen.

Q: Jättecellsarterit/TA - symtom?
[...]
A: Huvudvärk, tuggclaudicatio, förtjockade a. temporalis, synpåverkan så som optikusinfarkt.

Q: Jättecellsarterit/TA - diagnostik?
[...]
A: Anamnes - typiska symtom
Status - Palpera temporalt och käkmuskulatur (ömhet)
SR/CRP - förhöjt
Temporalisbiopsi - verifierar diagnos men får aldrig fördröja behandling!

Q: Jättecellsarterit/TA - behandling?
[...]
A: Inled behandling med högdos kortison vid misstanke om temporalisarterit
Om misstanke om temporalisarterit inleder man behandling innan biopsisvaret kommer för att inte riskera att patienten blir blind. Blindheten är irreversibel. Om man inte sätter in behandling i tid finns också en risk för att andra ögat drabbas.
Tydlig förbättring vad gäller symptomen syns oftast redan efter 2 dygn
Behandlingen måste dock fortgå, ofta i ca 2 år och trappas därefter ut. Viktigt att trappa ner långsamt, annars riskerar symptomen att komma tillbaka.
Alternativ vid kortisonsvikt är Metotrexat.

Q: Diabetesretinopati - symtom?
[...]
A: Nedsatt synskärpa.
Initialt påverkas inte patienterna nämnvärt av sin retinopati och sjukdomen kan hinna bli allvarlig innan den upptäckts.

Q: Diabetesretinopati - patofysiologi?
[...]
A: Det höga blodsockret leder till kemiska förändringar som gör att kärlväggen blir förtjockad, så småningom uppstår ocklusion av kärlen och ischemi. Detta leder till att vascular endothelial growth factor (VEGF) ökar som i sin tur orsakar:
1. Kärlnybildning av kärl som är ännu sämre än de gamla sjuka kärlen. Detta kallas proliferativ diabetesretinopati. Dåliga kärl ger risk för glaskroppsblödning.
2. Förstörelse av tight junctions vilket ger ökad permeabilitet och ödem

Q: Diabetesretinopati - behandling?
[...]
A: Bortsett från metabol och hypertoni-kontroll:
- Laserbehandling (destruera läckande kärl och motverka kärlnybildning
- Glaskroppskirurgi (vid glaskroppsblödning)
- Anti-VFG (minskar neovaskulisation men dyrt)
- Steroidinjektion (vid makulaödem)

Q: Diabetesretinopati - prevention?
[...]
A: God kontroll av blodtryck, diabetes och lipider.
Fotoscreening.
Extra: Alla diabetespatienter bör screenas regelbundet för att minska risken för synpåverkan och blindhet

Q: Ögonsymtom vid förhöjd ICP?
[...]
A: Abducenspares, papillödem, defekt afferent pupillreflex, dimsyn.

Q: Arteriell hypertension - ögonmanifestation?
[...]
A: Papillen svullnar till följd av förhöjt intrakraniellt tryck -> Papillödem.
Vid oftalmoskopi kan man se kärlförändringar, bomullexcudat och strimblödningar = Fundus hypertonicus
Extra: Behandlas symtomatiskt med diuretika och steroider, bakomliggande orsak skall utredas och behandlas. Papillödem kan ge komplikationer i form av optisk atrofi och synförlust.

Q: Typiskt ögonsymtom vid hypofystumör?
[...]
A: Bitemporal hemianopsi
Chiasma ligger ovanför hypofysen och vid påverkan på chiasma påverkas framförallt nervfibrerna på undersidan. Patienten får i första hand påverkan på de övre temporala delarna av synfältet.

Q: Ögonsymtom vid thyroideasjukdom?
[...]
A: Exoftalmus – Ögat förskjuts framåt i orbita. Kardinalsymptom för endokrin oftalmopati. Även övre och nedre ögonlocksretraktion där den övre är en aktiv retraktion (görs av muskeln) medan den nedre är sekundär till proptosen.
Endokrin oftalmopati är en autoimmun reaktion mot antigen i orbita, förmodligen TSH-receptorn. Resultatet är muskelförtjockning samt volymökning av det intraorbitala fettet. Man vet ej varför denna receptor finns i orbita.
Extra: Vid ensidig oftalmopati - DT för att utesluta differentialdiagnoser (exempelvis tumör)

Q: Ögonsymtom och behandling av dessa vid fascialispares?
[...]
A: Oförmåga att stänga ena ögonlocket → Torra ögon
Dagtid: Viscotears samt tätt sittande glasögon
Nattetid: Oculentum simplex plus tejpning av ögonlock
Vid misstanke på ögonskada eller irit remitteras patienten snarast till ögonläkare.

Q: Svetsblänk  - etiologi?
[...]
A: Ytlig frätskada till följd av UV-ljus på kornealepitelet. Skadan är mycket smärtsam och är orsaken till t.ex snöblindhet.

Q: Svetsblänk / Snöblindhet - behandling?
[...]
A: Trots smärtan är det dock ingen farlig skada, självläker på några dagar. Om patienten söker vård brukar man ändå behandla, antingen med antibiotikasalva eller med en vanlig smörjande salva, t.ex. oculentum simplex.

Q: Kornealerosion - etiologi och symtom?
[...]
A: En kornealerosion innebär ett ytligt sår på hornhinneepitelet, det vanligaste är att man har fått en nagel mot ögat. Detta är mycket smärtsamt då epitelet är rikt innerverat.

Q: Kornealerosion - diagnostik?
[...]
A: För att kunna undersöka patienten ger man en droppe lokalanestetika, Tetracain, och om smärtan då försvinner direkt är det diagnostiskt för en kornealerosion. Erosionen kan ibland vara svår att se även med mikroskopi, man kan då undersöka genom fluoresceinfärgning.

Q: Kornealerosion - handläggning?
[...]
A: Droppanestesti, evertera för att utesluta främmande kropp.
Antiobiotikasalva (fungerar även smärtlindrande)
Läker vanligen inom ett par dagar. Vid djupare skada kan det bildas ett mindre ärr och eventuellt nedsatt syn (ovanligt). Viktigt att informera patienten att återkomma om symptomen förvärras eller besvären inte blir bättre inom 3-4 dagar (risk för keratit).

Q: Ytlig främmande kropp - handläggning?
[...]
A: Droppanestesi. Avlägsna främmande kropp med bomullstops. Antibiotikasalva.
Om graden sitter centralt, eller om det finns kvarvarande rost, remitterade till ögonläkare.
Extra: OBS: Vid misstanke om främmande kropp bör ögonlocket everteras!

Q: Kemisk ögonskada - etiologi?
[...]
A: De farligaste ämnena är de som har avvikande pH (lut är farligare än syra), bromsolja, osläckt kalk.

Q: Kemisk ögonskada - behandling?
[...]
A: Vid kemisk skada så spola (ljummet), ev. bedövning, spola mer, sedan till ögonkliniken akut!
- Antibiotikasalva
- ev förnyad spolning nästa dag
- ev inneliggande om uttalade besvär

Q: Ögonlockshematom - handläggning?
[...]
A: Uteslut misshandel! Viktigt med dokumentation.
Behandlas kirurgisk om strukturskada annars expektans.
Extra: Symtom: Diplopi och sensorisk påverkan infraorbitalt.

Q: Ögonsymtom vid blow-out?
[...]
A: Periorbitalt hematom, endoftalmus.
Diplopi pga ögon, sensibilitetsnedsättning på kinden (n. infraorbitalis).
Extra: Fråga om dubbelseende och kontrollera så att visus inte är påverkat. Undersök även ögats motilitet. Om tillståndet inte opereras kan tillståndet leda till permanent diplopi.

Q: Bulbkontusion - tänkbara skador som kan uppstå?
[...]
A: Linsluxation -> operation, insättning av plastlins
Kornealödem pga tryckstegring -> kan behöva transplanteras
Näthinneskada - ödem, ruptur, avlossning
Extra: Man vill ej ge pupillvidgande droppar i akutskedet eftersom det ger risk för mer blödning.

Q: Bulbpenetration - diagnostik och behandling?
[...]
A: Seidels test - an droppar fluorescein i ögat och ser om det läcker ut vätska.
DT – Även mycket små metallflisor i ögat syns vid datortomografi.
Cefotaxim i.v.

Q: Torra ögon - etiologi?
[...]
A: Ålder, läkemedelsbiverkan, allergi, infektion, fascialispares

Q: Torra ögon - diagnostik?
[...]
A: Break-up-time i fluoresceinfärgning < 10 s
Shirmers test (pappersremsa i ögat) ≤ 5 mm/5 min

Q: Torra ögon - behandling?
[...]
A: Tårsubstitut (t.ex. Viscotears®)
Tårvägsplugg
Bränning av tårvägen

Q: Dakrocysteit - etiologi?
[...]
A: Ovanligt förekommande tillstånd som innebär en akut infektion/inflammation i tårsäcken. Infektionen orsakas oftast av stafylo- eller streptokocker.

Q: Dakrocysteit - symtom?
[...]
A: 1. Under några dagar ökande svullnad, rodnad, ömhet och värk strax medialt om ögat
2. Ökat tårflöde

Q: Dakrocysteit - diagnostik?
[...]
A: Vid palpation kan det tömma sig pus via tårpunkterna
DT av orbita och sinus kan användas i komplicerade fall som ej svarar på behandling

Q: Dakrocysteit - vårdnivå behandling?
[...]
A: 1. Antibiotika po efter odling, ofta Heracillin® (VC)
2. Vid tecken på abscess remitteras patienten till ögonmottagning för incision

Q: Ektropion - definition?
[...]
A: Utåtvänt ögonlock vilket leder till att ögonlockets insida visas, oftast åldersrelaterat p.g.a. nedsatt elasticitet. Ögondroppar eller operation.

Q: Entropion - defintion?
[...]
A: Inåtvänt ögonlock pga nedsatt elasticitet i ögonlockets bindväv. Kan tejpas eller opereras. Obehandlat kan det leda till trichiasis eller hornhinneskador.

Q: Trichiasis - defintion?
[...]
A: Ögonfransarna växer fel så att de pekar inåt och skaver mot kornea. Globalt sett är klamydiainfektion en viktig orsak till trichiasis.
Kan brännas/frysas/opereras. Obehandlat ökat risk korneaskada/keratit -> synpåverkan.

Q: Läkemedel med ögonbiverkningar?
[...]
A: 1. Långtidsbehandling med glukokortikoider kan ge katarakt och glaukom.
2. Keratit eller uveit kan orsakas av flera olika grupper av onkologiska läkemedel (cytostatika, monoklonala antikroppar och tyrosinkinashämmare)

Q: Ögonläkemedel med systembiverkningar?
[...]
A: 1. Ögondroppar innehållande betablockerare kan ge bradykardi och droppar med parasympatikomimetika kan exempelvis ge illamående eller kräkningar.
2. Även systemiska arteriella trombemboliska händelser har rapporterats efter intravitreala injektioner av VEGF-hämmare.

Q: Alkoholrelaterade ögonproblem?
[...]
A: Röda och torra ögon, nedsatt synskärpa, katarakt

Q: Vad är tårvägsstenos?
[...]
A: Tårvägsstenos hos små barn kännetecknas av återkommande vätska, ofta var, från ögat/ögonen. Vätskan kommer från ögonvrån närmast näsan. Inflammation i tårsäcken eller tårkörteln ger varierande grader av smärta, svullnad och vätskning kring ögonen.
Tårvägsstenos är mycket vanligt hos spädbarn och är ett medfött tillstånd. Läker vanligtvis av sig själv inom det första levnadsåret och behöver sällan behandlas.