Title: Klinisk Medicin: Neuro, Sinnen, Psyke (T9) / Öron

Q: Extern otit - etiologi?
[...]
A: "Swimmers ear"
Vanligaste agens: Pseudomonas, S. Aureus

Q: Extern otit - patofysiologi?
[...]
A: Fukt/klåda -> petning -> irritation och bakterier -> infektion -> dermatit -> klåda osv

Q: Extern otit - symtom?
[...]
A: Klåda, smärta, illaluktande sekretion, lockkänsla

Q: Extern otit - behandling och vårdnivå?
[...]
A: Rengöring, NSAID, Terracortil/polymexinB-droppar 1 vecka. Tamponad med alsossprit/TCPB
Vårdcentral.

Q: Akut mediaotit - etiologi?
[...]
A: Pneumokocker, H. Influenzae från epifarynx
purulent infektion, ofta sekundärt till viros

Q: Akut mediaotit - symtom?
[...]
A: Feber, smärta, lockkänsla, luftvägsinfektion.
Leder ofta till perforation med rinnande purulent sekret som följd.

Q: Akut mediaotit - behandling?
[...]
A: 1-12 år: Aktiv expektans 2-3 dagar (om hel trumhinna)
Kåvepenin x3 i fem dagar, alternativ Amoxicillin 10 dagar vid terapisvikt.
Extra: - Till ÖNH vid alarmsymtom/komplikationer
- Rörbehandling kan bli aktuellt hos öronbarn

Q: Akut mediaotit - komplikationer?
[...]
A: Mastoidit, labyrintit, meningit, fascialispares, sinustrombos.

Q: Sekretorisk mediaotit - etiologi?
[...]
A: Blockerad luftning i mellanörat -> undertryck -> transudat
Extra: Hos vuxna kan tillståndet bero på nasofarynxcancer!

Q: Sekretorisk mediaotit - symtom?
[...]
A: Lockkänsla, ledningshinder. Barn kan bli gnälliga, men ofta assymtomatiskt!

Q: Sekretorisk mediaotit - behandling?
[...]
A: Vårdcentral: Valsalva eller Otovent 3 månader
ÖNH: Plaströrsbehandling
Extra: (Undvik att paracentera i bakre övre kvadranten, nerv + bendelar finns där)

Q: Vad är kronisk otit?
[...]
A: Icke-reversibel förändring i mellanörats fysiologi (t ex perforation) som uppstått av upprepade inflammatoriska tillstånd.

Q: Vad är otoskleros?
[...]
A: Skleros i stigbygeln varpå rörligheten minskas ->
Minskade vibrationer till innerörat.
Vanligaste orsaken till progredierande hörselnedsättning hos vuxna! Behandlas med öronapparat eller stigbygelprotes.

Q: Presbyacusis - etiologi?
[...]
A: Degeneration och förlust av hårceller i cortiska organet.

Q: Presbyacusis - symtom?
[...]
A: Långsamt progredierande sensorineural hörselnedsättning, framförallt i höga frekvenser.
Extra: Audiogram som en kälkbacke.

Q: Presbyacusis - behandling?
[...]
A: Hörapparat

Q: Sudden deafness - etiologi?
[...]
A: Okänt men ledande hypoteser talar för virus alternativt mikroemboli

Q: Sudden deafness - symtom?
[...]
A: Plötslig sensorinaural hörselnedsättning, fyllnadskänsla, ibland med samtidigt tinnitus

Q: Sudden deafness - behandling och vårdnivå?
[...]
A: Akut remiss ÖNH. Kortison och ljudvila en vecka.
Extra: Kan läka spontant inom 3 månader.

Q: Vad är tinnitus?
[...]
A: I de flesta fall en godartad störning i hörselsinnet, men eftersom även allvarliga sjukdomar kan orsaka tinnitus är det rimligt att dessa individer genomgår öron- och hörselundersökning hos en audionom/ÖNH-specialist.

Q: Vestibulärt schwannom - vad är det?
[...]
A: Benign tumör i vestibularisnerven som växer långsamt, och orsakar en ensidig hörselnedsättning. Behandlas med expektans eller kirurgi.
Alla fall av nytillkommen neurogon hörselnedsättning ska utredas radiologiskt för att utesluta vestibulärt schwannom.
Extra: (även kallat akustikusneurinom)

Q: Menieres - etiologi?
[...]
A: Oklar, eventuellt ökad produktion av endolymfa -> ökat tryck i innerörat

Q: Menieres - symtom?
[...]
A: 1. Yrselattacker 1-5h
2. Ensidig hörselnedsättning
3. Tinnitus
4. Tryckkänsla

Q: Menieres - utredning?
[...]
A: Uteslut central yrsel och borrelia. Audiogram, MR, Nystagmografi.
Extra: Hörselnedsättning på låga frekvenser typiskt vid Meniere.

Q: Menieres - behandling och vårdnivå?
[...]
A: Akut: Antiemetika
1. Sund livsstil, motverka stress
2. Förebyggande: Diuretika, Antihistamin, Betahistin
3. Kirurgi
Extra: ÖNH-specialist!

Q: Vestibularisneurit - etiologi?
[...]
A: Troligen reaktivering av latent herpes som genererar inflammation i nerven. Skadan leder till en skillnad i signalerna från balansorganen till hjärnan som tolkas som en rotatorisk mot den friska sidan.

Q: Vestibularisneurit - symtom?
[...]
A: Karusellyrsel, spontannystagmus, illamående, falltendens i nystagmusriktning.
Extra: Vill helst ligga still med sluta ögon.

Q: Vestibularisneurit - diagnostik?
[...]
A: Impulstest patologiskt åt vänster och nystagmus åt höger -> sjuk vänstersida
Extra: Perifer yrsel = patologiskt Head impulse test!

Q: Vestibularisneurit - behandling?
I[...]
A: Inläggning med vätska i.v. (oförmåga klara sig själv)
Hög dos Prednisolon i.v.
Antiemetika
Mycket viktigt med tidig mobilisering!
Extra: God prognos men man måste lära sig de nya signalerna från balansorganen vilket tar veckor - månader

Q: BPPV - etiologi?
[...]
A: Otoliter lossnar från utriculus och samlas oftast i posteriora båggången. Stör flödet i endolymfan -> yrsel som avtar efter en halvminut när rörelserna i endolymfan stannat.

Q: BPPV - symtom?
[...]
A: Uttröttbar rotatorisk yrsel som framför allt uppstår vid lägesförändringar, 15-60 sekunder. Skall gå att provocera fram.
Ovan ger diagnos (nystagmus är också ett kriterium men kan vara svårt att upptäcka)

Q: BPPV - utredning och behandling?
[...]
A: HINTS utesluter central yrsel.
Dix Hallpike positivt, vb använd Frenzelglasögon för att identifiera nystagmus
Epleys manöver, kan genomföras av patienten själv flera gånger per dag. Syftet är att manipulera bort kristallerna ur båggångarna.

Q: När ska du misstänka akut labyrintit? Vårdnivå och behandling?
[...]
A: Purulent infektion som alltid skall misstänkas om en patient har yrsel och samtidig otit (vanlig komplikation, sprids via ovala fönstret). Akut remiss till ögonklinik (inläggning, paracentes, antibiotika!

Q: [...] - etiologi?
[...]
A: Bells pares; Troligen inflammation i n. fascialis som orsakar kompression och nervskada, eventuellt pga reaktivering av HSV-1.
Vanligaste orsaken till perifer fascialispares.

Q: [...] - symtom?
[...]
A: Bells pares; Perifer fascialispares, partiellt eller totalt.
Minskat tårflöde, värk bakom örat och ljudkänslighet (pga m. stapedius)

Q: Bells pares - diagnostik?
[...]
A: Uteslutningsdiagnos (inklusive Borrelia). Otomikroskop och hörselutredning.

Q: Bells pares - behandling?
[...]
A: Kortison 60mg x1 i 5 dagar med nedtrapnning
Ögondroppar (Oculentum simplex)
Extra: Total pares: 50% får någon form av restdefekt

Q: Fascialispares pga borrelia - diagnostik?
[...]
A: Vid klinisk misstanke om borrelia (anamnes på fästingbett/erytem) som orsak tas likvorprov.
Antikroppshalten blir efter en tid positiv i likvor och blod, men kan utvecklas långsamt och dröja 4-8 veckor efter symtomdebut. Om patienten haft mer än 8 veckors oklara neurologiska symtom och det föreligger en negativ IgG-borrelia-titer i serum, kan neuroborrelios uteslutas i majoriteten av fallen.

Q: Fascialispares pga borrelia - behandling?
[...]
A: p.o Doxycyklin (Doxyferm) ca 2 veckor

Q: Fascialispares pga Herpes Zoster - diagnostik?
[...]
A: Diagnosen är klinisk men PCR kan användas i oklara fall. Symtomen är smärta, feber och blåser som följer dermatom (samt perifer fascialispares då).

Q: Fascialispares pga Herpes Zoster - behandling?
[...]
A: Aciklovir i.v. och kortison.

Q: Nästäppa - vanlig etiologi?
[...]
A: Infektion, allergi, trauma, mekaniskt hinder, rhinitis medicamentosa

Q: Nästäppa - symtom?
[...]
A: Minskat luftflöde - Subjektiv eller objektiv svårighet att andas genom näsan, ensidigt eller dubbelsidigt
Kroppsläge - Kan förvärras vid liggande eftersom blodflödet i näsan då ökar (minskat venöst återflöde, ökat hydrostatiskt tryck)

Q: Nästäppa - diagnostik?
[...]
A: Anamnes - läkemedel, allergi, infektion, trauma
Status - Rhinoskopi/fiberskopi före och efter avsvällning
Allergiutredning och uteslutande av andra orsaker

Q: Nästäppa - behandling?
[...]
A: Skölja med saltvatten (1 msk NaCl till 1 liter vatten) 2 ggr/dag, minskar även risk för förkylning. Eller kortisonspray (Nasonex®).
För olika typer av anatomiska defekter är operation ofta behandlingen.

Q: Septumdeviation - etiologi?
[...]
A: Trauma, förlossningsskada

Q: Septumdeviation - diagnostik?
[...]
A: Inspektion, värdera luftflöde.

Q: Septumdeviation - behandling?
[...]
A: Operation om nästäppan är begränsande - Septumplastik där septumbrosket lösgörs från hårda gommen och rätas ut

Q: Näsfurunkel - etiologi?
[...]
A: S. aureus i hårfollikel

Q: [...] - symtom?
[...]
A: Näsfurunkel; Röd svullen smärtande näsa, ibland med feber och allmänpåverkan

Q: Näsfurunkel - behandling?
[...]
A: KLÄM INTE! (Kan orsaka intrakraniell abcess).
1. Tamponad med alsolsprit
2. Antibiotika p.o

Q: Allergisk rhinit - behandling?
[...]
A: Undvik exponering!
Anihistamin po
Nasal spray
Ögondroppar
Hyposensibilsering
Orala steroider

Q: Akut rhinosinuit - behandling?
[...]
A: Symtomatisk: Paracetamol, nässköljning, Nezeril vax 10 dgr. Hög huvudända i sängen

Q: [...] - diagnostik?
[...]
A: Vasomotorisk rinit; Icke allergisk/infektiös rinit (uteslutningsdiagnos). Typiska besvär är omväxlande nästäppa och rinnsnuva.

Q: Vasomotorisk rinit - behandling?
[...]
A: Symtomlindrande: Antihistamin, lokal steroid, antikolinergika. Kirurgi.
De ämnen som leder till att patienten får besvär, bör tas bort.

Q: Näspolypos - etiologi?
[...]
A: Oklar men samband med astma och ASA-intolerans (triad)

Q: Näspolypos - symtom?
[...]
A: Nästäppa, snuva, anosmi, huvudvärk.
Ofta är näsan helt täppt bilateralt. Vitgula eller gråskimrande polyper utfyller näsan bilateralt.

Q: Näspolypos - diagnostik?
[...]
A: Inspektion med främre rinoskopi efter avsvällande. Allergitest.
Extra: Obs: Ensidig nästäppa hos vuxna och ensidiga polyper skall undersökas av ÖNH-specialist!

Q: Näspolypos - behandling och vårdnivå?
[...]
A: Nässköljning, nasala steroider, kortison p.o (i perioder). Kirurgi.
Remiss till ÖNH!

Q: Bakteriell rhinosinuit - etiologi?
[...]
A: S. pneumoniae
    H. influenzae
    Betahemolytiska streptokocker
    Anaerober - Ses framförallt vid spridning från tandinfektion
Extra: Slemhinnesvullnad och tilltäppning av sinusmynningarna → Undertryck och värk → Syrebristen leder till ökad inflammation med påverkan på slemhinna och cilierade celler → Miljö som gynnar bakteriell tillväxt → Bakteriell rinosinuit

Q: Bakteriell rhinosinuit - symtom?
[...]
A: Vargata, nedsatt luktsinne, tandvärk, dubbelinsjuknande. Oftast ensidiga symtom!

Q: Bakteriell rhinosinuit - behandling?
[...]
A: 1. Avsvällande behandling med saltvatten och nasal steroid
2. Antibiotika PcV x 3 i 10 dagar kan erbjudas patienter med sannolik bakteriell rinosinuit (de flesta blir dock bra på symptomatisk behandling)
3. Käkspolning vid t.ex. utebliven förbättring eller förvärrade symptom trots antibiotikabehandling
Om ethmoidit: Antibiotika + remiss till ÖNH för ev. öppning

Q: Bakteriell rinosinut - allvarlig komplikation?
[...]
A: Ethmoidit - Den akuta etmoiditen utgör ett specialfall av sinuit, vilken i sin typiska form drabbar barn. I samband med en förkylning får det lilla barnet en svullnad omkring ena ögat, stigande temperatur och ofta viss påverkan på allmäntillståndet. Dessa barn är alla sjukhusfall och behandlas med intravenös antibiotika.
Extra: Infektionen kan sprida sig till hjärnan och/eller orbita

Q: Vad är en kronisk rinosinuit?
[...]
A: > 12 veckor och symtomen försvinner inte helt. Remiss ÖNH

Q: Akut ethmoidit, sphenoidit eller frontalsinuit - symtom?
[...]
A: Svår värk, lokaliserad svullnad, feber, allmänpåverkan

Q: Akut ethmoidit, sphenoidit eller frontalsinuit - behandling?
[...]
A: Skall vårdas akut på ÖNH med iv antibiotika/kirurgi, kan vara livshotande. Tveka aldrig – skicka vid minsta misstanke!

Q: Epistaxis (näsblödning) - etiologi?
[...]
A: Torra slemhinnor, trauma , blödningsbenägenhet.
Främre näsblödningar från locus Kiesselbachi är överlägset vanligast i alla åldrar. Med stigande ålder ökar dock frekvensen bakre näsblödningar. Endast i sällsynta fall blöder det från flera lokaler.

Q: Epistaxis (näsblödning) - diagnostik?
[...]
A: Inspektera näsa och svalg - pulserande eller sivande blödning?
Viktigt att tidigt upptäcka risk för blödningschock.

Q: Epistaxis (näsblödning) främre - behandling?
[...]
A: Om möjligt etsa med silvernitrat, annars främre tamponad med TCPB/TXA alt. Rapid Rhino 1-3 dygn

Q: Epistaxis (näsblödning) bakre - behandling?
[...]
A: Bakre tamponad: Foley-kateter som kuffas i svalget, därefter främre tamponad runt katetern. Inläggning, avveckla efter ett par dagar.

Q: Faryngit - etiologi?
[...]
A: Faryngit är vanligen ett led i en generell övre luftvägsinfektion med hosta, snuva, heshet och ont i halsen.

Q: Faryngit - symtom?
[...]
A: "Ont i halsen"
Det föreligger en generell rodnad av slemhinnan i svalget. Ibland ses en smetig beläggning på bakre svalgväggen. Då och då föreligger en svullnad och även beläggning på de så kallade sidosträngarna, ”sidosträngsfaryngit”. Ibland, särskilt i långdragna fall, uppträder droppformade granulationer på bakre svalgväggen.

Q: Faryngit - diagnostik och behandling?
[...]
A: Klinisk - analgetika vb. Sköts via VC.
Elimeria irreterande agens så som tobaksrök.

Q: Akut tonisillit (halsfluss) - etiologi?
[...]
A: Cirka 50 % orsakas av betahemolytiska streptokocker och cirka hälften av virus.

Q: [...] - symtom?
[...]
A: Akut tonisillit (halsfluss); Karaktäriseras av relativt plötsligt debuterande svalgsmärtor.
Vanliga symptom är feber, trötthet och viss allmänpåverkan. Det föreligger oftast inga svårigheter att dricka även om det kan vara mycket svårt att svälja fast föda.

Q: Akut tonisillit (halsfluss) - diagnostik och behandling?
[...]
A: Vid halsont i kombination med andra virussymptom som snuva, hosta, heshet och förkylningsblåsor är det sannolikt en viros. Dessa patienter behöver inte utredas vidare.
CentorKriterier: Feber, frånvaro av hosta, förstorade lymfnoder i käkvinklarna, intensivt röda tonsiller med beläggnin
-> Snabbtest GAS. Om positivt -> PcV 1g x3 i 10 dagar.
Extra: OBS: Vid bakteriell tonsillit ger antibiotika förkortad sjukdomsduration med 1-2 dagar. Viktigaste anledning till behandling är för att minska risken för komplikationer.

Q: Peritonsillit - etiologi?
[...]
A: En halsböld debuterar ofta under loppet av en tonsillit, men detta är inte obligat.

Q: [...] - symtom?
[...]
A: Peritonsillit; Ensidiga halssmärtor med utstrålning mot örat.
Sväljningsvårigheter och grötigt tal.
Trismus och feber.

Q: Peritonsillit - diagnostik?
[...]
A: 1. Svalgasymmetri med sidoförskjuten uvula och buktande gomtak
2. Peritonsillär punktion och aspiration av pus

Q: Peritonsillit - behandling och vårdnivå?
[...]
A: 1. Akut remiss ÖNH.
2. Incision och debridering. Det brukar räcka med 3–4 debrideringar.
3. Antibiotika, PcV

Q: Mononukleos - etiologi?
[...]
A: Tonsillit orsakad av Epstein-Barr virus

Q: [...] - symtom?
[...]
A: Mononukleos; Långvarig feber (hos vuxna ibland enda symtom)
Kraftigt svullna tonsiller med gulvit beläggning
Sväljsvårigheter och grötigt tal
Palpabel spleno/hepatomegali

Q: Mononukleos - diagnostik?
[...]
A: Monospot - Snabbtest som påvisar heterofila antikroppar med 70% specificitet. Testet är ofta falskt negativt tidigt i förloppet. Vid oklar diagnos kan utredningen kompletteras med övriga labprover. Tonsilliten vid mononukleos kan vara mycket svår att skilja från den akuta bakteriella tonsilliten.
ASAT och ALAT är vanligen förhöjda och i ca hälften av fallen ses även förhöjda ALP och bilirubinnivåer. Leverproverna brukar normaliseras inom 3-4 veckor. De förhöjda levervärdena beror på att infektionen ger en hepatitretning.

Q: Mononukleos - behandling och vårdnivå?
[...]
A: Symtomatisk - NSAID
Avrådan från fysisk aktivitet tills leverprover normaliserats (veckor-månader)
Vårdcentral!

Q: När ska du misstänka mjältruptur hos patienter med mononukleos?
[...]
A: Akut svår buksmärta

Q: [...] - defintion?
[...]
A: Adenoidhypertrofi; Lymfatisk vävnad i näshålan, kan finnas på flera ställen, mest typiskt i näshålans bakvägg (svalgtonsill).

Q: Adenoid hypertrofi - symtom?
[...]
A: Kan tillväxa och ge andningsbesvär och snarkningar
Ibland nästäppa
Nasalt tal
Kan leda till minskad längdtillväxt hos barn

Q: Adenoid hypertrofi - diagnostik?
[...]
A: Avsvällning och rinoskopi
Epifarynxspegling
Fiberskopi för fullständig inspektion

Q: Adenoid hypertrofi - behandling?
[...]
A: Kan skrapas bort (abrasio ) under narkos

Q: OSAS - etiologi?
[...]
A: Trångt i svalget pga avslappnad svalgmuskulatur vid sömn. Vid sömn regleras andningen dåligt, särskilt vid REM-sömn.

Q: OSAS - symtom?
[...]
A: Natten: Snarkning med apnéer, dålig sömnkvalite, nokturi
Dagen: Dagtrötthet, koncentrationssvårigheter, irritablitet

Q: OSAS - diagnostik?
[...]
A: 1. BMI, blodtryck, svalginspektion
2. Polysomnografi (EEG, pOx)
3. Hb, thyroidieaprover och lipidstatus
Diagnosen kräver symptom och/eller kliniska fynd och objektiva fynd från t.ex. polysomnografi

Q: OSAS - behandling?
[...]
A: 1. Livsstilsåtgärder (viktminskning, sova på sidan, alkohol/rökstopp,
2. Bettskena vid mild-måttlig OSAS
3. CPAP vid måttlig-svår OSAS
4. Kirurgi - UPPP, tonsillektomi, näs eller käkkirurgi. Vanligare hos barn.

Q: Sten i spottkörtel - etiologi?
[...]
A: Vanligaste orsaken till inflammation i spottkörtel

Q: [...] - symtom?
[...]
A: Sten i spottkörtel; Smärta och svullnad submandibulärt vid födointag, oftast ensidigt.

Q: Sten i spottkörtel - diagnostik?
[...]
A: 1. Distal spottsten kan iblnad ses vid inspektion
2. Hård resistens vid bimanuell palpation
3. Röntgen i munbotten
Remiss vidare till ÖNH bör övervägas. Ultraljud, CT och MR kan komplettera diagnostiken vid tumörmisstanke
Extra: Uteslut alltid cancer vid ensidig långvarig svullnad!

Q: Sten i spottkörtel - behandling?
[...]
A: Små konkrement kan avgå spontant vid kraftigt salivflöde. Via ÖNH- klinik uppklippning av utförsgången om stenen sitter perifert. Annars vid uttalade besvär kan extipation av körteln bli nödvändig.
Vid samtidig infektion kan antibiotika behövas, Heracillin utan föregående odling

Q: Vanligaste benigna spottkörteltumörerna?
[...]
A: Parotistumörer (Warthins, pleomorft adenom) - Växer långsamt, allt oftast benigna. Välavgränsad, fritt förskjutbar och känns påtagligt hård.
Submandibularistumörer - Näst vanligast, maligna i hälften av fallen.
Behandling: Kirurgi - Sköts av specialistklinik, oftast universtitetssjukhus

Q: Recurrenspares - etiologi?
[...]
A: Postoperativt, malignitet, borreliainfektion. Ofta ideopatiskt.

Q: Recurrenspares - symtom?
[...]
A: Ensidig - Heshet, sämre hoststöt
Dubbelsidig - Inspiratoprisk stridor - klarar inte andningen!
Stämbanden i paramedian ställning.

Q: Recurrenspares - handläggning/behandling?
[...]
A: Akut - intubation
I lugnt skede - Operatione, laserexstirpation av bakre omfånget av stämbandsfästet. Ger bättre lufttillgång, men försämrar talet.

Q: Akut laryngit - etiologi?
[...]
A: ÖLI i kombination med röstansträngning
->Övergående inflammation på stämbanden

Q: Akut laryngit - symtom?
[...]
A: Heshet, rethosta, mun- och svalgstatus är normalt.

Q: Akut laryngit - diagnostik?
[...]
A: Klinisk diagnos via vårdcentral. Vid heshet över tre veckor ska patienten remitteras till ÖNH för larynxundersökning.

Q: Akut laryngit - behandling och vårdnivå?
[...]
A: Röstvila max en vecka, rökförbud. Eventuellt hostdämpande medicin och paracetamol.
Vårdcentral.

Q: Kronisk laryngit - etiologi?
[...]
A: Vid kronisk laryngit har anamnesen har i regel varit lång. Röstmissbruk samt tobaks- och alkoholmissbruk är vanliga orsaker.
Extra: Reinkes ödem och GERD

Q: [...] - symtom?
[...]
A: Kronisk laryngit; Månadslång heshet. Patienten har inte ”tappat rösten”. Rösten är grov och skrovlig. Stämbanden är grova och skrovliga, ofta irriterat röda.

Q: Kronisk laryngit - diagnostik?
[...]
A: Fiberskopi - Visar rodnade, svullna stämband och ibland även förtjockat epitel med vita fläckar bestående av förtjockat epitel med keratos (hornbildande).

Q: Kronisk laryngit - behandling och vårdnivå?
[...]
A: Rök- och alkoholstopp.
Röstterapi hos logoped.
Vårdcentral

Q: Akut obstruktiv laryngit (Viruskrupp) - etiologi?
[...]
A: Influenzae eller adenovirus

Q: Akut obstruktiv laryngit (Viruskrupp) - symtom?
[...]
A: Kraftig, skällande hosta - Debuterar ofta när barnet sover
Inspiratorisk stridor

Q: Akut obstruktiv laryngit (Viruskrupp) - behandling?
[...]
A: 1. Upprätt läge minskar svullnaden - Mest symtom nattetid vilket anses bero på att sängläge ökar svullnaden kring stämbanden
2. Kall luft
I svåra fall inläggning med syrgas, steroidbehandling p.o. eller inhalation, alternativt adrenalin-inhalation (mer vanligt i USA).
Uppföljning behövs oftast inte.

Q: Epiglottit - etiologi?
[...]
A: Struplocksinflammation är en sjukdom som ses alltmer sällan i Sverige då den vanligaste patogenen har varit H. influenzae. Sedan vaccin mot HiB infördes har därför incidensen minskat.

Q: Epiglottit - symtom?
[...]
A: Sjukdomen har ofta ett hastigt förlopp där debutsymptomen kan utgöras av halsont och feber. Symptomen kan därefter tillta med svårigheter att svälja saliven på grund av svullen epiglottis. Kan leda till andningssvårigheter!
Stridor vid såväl in- som utandning

Q: Epiglottit - diagnostik?
[...]
A: Fiberskopi - vullen och rodnad epiglottis (och slemhinnor), ser ut som ett körsbär bakom tungan

Q: Epiglottit - handläggning och behandling?
[...]
A: 1. Ambulanstransport till sjukhus och ÖNH/IVA. Lämna aldrig en patient med epiglottit obevakad, andningstopp kan uppstå snabbt → Förbered för intubering!
2. Syrgas och vätska
3. Högdos kortison i.v. och cefotaxim i.v.
Vid behov - Intubation, trakeotomi, koniotomi. Ofta väldigt svårt att intubera en patient med epiglottit!

Q: Utslagen tand - om patienten ringer?
[...]
A: Stoppa tillbaka tanden i tandens alveol!
I andra hand lägga tanden i en plastpåse med vanlig standardmjölk/koksaltlösning – det viktiga är att tanden inte torkar – och komma snarast till dig eller till närmaste tandläkare. Om patienten kommer med tanden i en påse till din mottagning ska du omedelbart göra ett försök att replantera tanden. Glöm ej tetanusprofylax och att ge penicillin V. Om tanden är smutsig ska den sköljas noggrant i steril koksaltlösning. Kontakta därefter närmaste tandläkare.

Q: Le Fort [...] <-> [...]
A: I; maxillär fraktur
Extra: Löper horisontellt och avlöser överkäkens alveolarutskott och gomplatta från maxillans högre delar.

Q: Le fort [...] <-> [...]
A: II; Pyramid fraktur
Extra: Engagerar näsan och det ethmoidala komplexet.

Q: Le fort [...] <-> [...]
A: III; Kraniofascial avlösning
Extra: Ansiktsskelettet avlöses från skallbasen. Kliniskt ses ett förlängt ansikte.

Q: Le fort-frakturer - etiologi?
[...]
A: Dessa frakturer förekommer endast i samband med större våld, till exempel trafikolyckor eller svår misshandel.

Q: Zygomatikomaxillära frakturer - symtom?
[...]
A: Periorbitalt hematom
Sensibilitetsnedsättning n. infraorrbitalis
Dubbelseende
Extra: Smärta är inte ett typiskt fynd vid zygomatikomaxillära frakturer

Q: Zygomatikomaxillära frakturer - handläggning?
[...]
A: 1. Ska bedömas på sjukhus inom 12 timmar - Vid svår smärta, kontakta jourhavande ÖNH-läkare
2. DT
3. Operation om munnen inte kan öppnas eller kosmetiskt störande. Kräver försiktighet med tanke på närhet till n. facialis

Q: Orbitabottenfraktur (blow-out fraktur) - handläggning?
[...]
A: 1. Ska bedömas av ÖNH-specialist
2. DT
3. Kirurgi inom 1-2 veckor (barn tidigare) vid inskränkt motilitet och/eller endoftalmus eftersom det tyder på att m. rectus inferior fastnat i frakturen
4. Vid svår smärta, kontakta jourhavande ÖNH-läkare

Q: Näsfraktur - diagnostik?
[...]
A: Klinisk diagnos. Röntgen utförs sällan.
Extra: Septumhematom får inte missas eftersom blödningen kan ge upphov till broskdestruktion och sadelnäsa!

Q: Näsfraktur - handläggning?
[...]
A: 1. Reponera - Kan ske i lokalanestesi eller narkos. Ta tillbaka patienten några dagar efter reponering för att bedöma resultatet.
2. Vid behov kan ett nytt reponeringsförsök göras upp till 10 dagar efter traumat. Ett andra försök bör dock utföras av ÖNH-specialist.
Om öppen fraktur viktigt att tvätta, sy och ge penicillin. Stor infektionsrisk!

Q: Varför viktigt att utesluta septumhematom vid näsfraktur?
[...]
A: Obehandlat kan septumhematom leda till septumabscess och destruktion av septumbrosket → Sadelnäsa
Tillståndet kännetecknas av nästäppa och ömhet av näsan. Septum är förtjockat och känns mjukt då det palperas med en bomullsarmerad träpinne. Bedöva och punktera - om utbyte av blodigt aspirat -> lägg bilaterala terracortiltamponader och remittera akut till närmasta ÖNH-klinik.

Q: Främmande kropp i luftvägarna - diagnostik?
[...]
Primärt är det viktigaste att säkra luftvägarna!
A: 1. Inspektera med endoskop – Helst med fast bronkoskop under narkos. Den främmande kroppen kan ofta avlägsnas samtidigt.
2. Röntgen om man inte ser något. Radiologisk undersökning kan dock aldrig utesluta en främmande kropp.

Q: Främmande kropp i luftvägarna - behandling?
[...]
A: 1. Titta in i munnen, plocka ut eventuella synliga föremål men var försiktig så att inte föremålet istället trycks längre ned i luftvägarna
2. Ryggdunk och Heimlich manöver.
3. Koniotomi vid hinder ovanför stämbanden annars intubering vilket kan trycka den främmande kroppen i distal riktning
4. Stel bronkoskopi där den främmande kroppen avlägsnas med tång

Q: Främmande kropp esofagus - diagnostik?
[...]
A: 1. Anamnes - Oftast kan patienten säga när det hände, vilket föremål och nivå på hindret
2. Sväljningsröntgen - CT vid frågeställning batteri, metall eller fiskben
3. Titta med endoskop (del av behandling) - Finns risk för perforation, särskilt vid vasst föremål.

Q: Främmande kropp esofagus - behandling?
[...]
A: 1. Kolsyrat vatten alt stesolid. Ej vid batteri, ben o.dyl.
2. Inläggning, vätska i.v., avslappande medel (Stesolid® 10 mg)
3. Narkos + esofagoskopi för avlägsnande av främmande kropp
Indikation för snabb endoskopisk extraktion
    -Batterier snarast
    -Vassa föremål inom 8 timmar
    -Tabletter, mynt eller kött utan ben inom 24 timmar

Q: Medial halscysta -etiologi och epidemiologi?
[...]
A: 1. Debuterar ofta i 5-6-årsåldern
2. En rest från när tyreoidea vandrade ner från tungbasen. Det kan förekomma att patientens tyreoidea är belägen i cystan. Växer till vid infektion.

Q: Medial halscysta - symtom?
[...]
A: Asymptomatisk cysta i medellinjen nära tungbenet, lyfts vid sväljning eller utsträckning av tungan

Q: Medial halscysta - diagnostik och behandling?
[...]
A: Diagnosen erhålls vid cytologpunktion. Behandlingen är kirurgisk eftersom halscystor lätt kan bli infekterade och dessutom finns malignitetsrisk trots avsaknad av cytologiska fynd.

Q: Lateral halscysta - epidemiologi och etiologi?
[...]
A: 1. Debuterar ofta i 20-årsåldern
2. Oftast rest efter fosterstadiet där en av gälfickorna inte tillbakabildats på normalt sätt

Q: Lateral halscysta - symtom?
[...]
A: 1. Oftast asymptomatisk cysta lokaliserad vid framkanten av m. sternocleidomastoideus, intill a. carotis communis.
2. Kan ge upphov till infektioner (rodnad, svullet och ömt)

Q: Lateral halscysta - diagnostik och behandling?
[...]
A: 1. Finnålspunktion och cytologi - Benign cytologi utesluter inte malignitet, vid maligna fynd uteslut tyroideacancer och utred eventuella metastaser
2. Skall opereras inom en månad p.g.a. risk för infektion samt risk för malignitet trots avsaknad av cytologiska fynd

Q: Larynxcancer- symtom?
[...]
A: Heshet (recurrenspares) Vanligaste orsaken till att patienter med larynxcancer söker sjukvård
Smärtor
Obehag i svalget

Q: Utredningsgång vid fynd av knuta på halsen?
[...]
A: 1. ÖNH-status inkl. rino-otoskopi, fiberskopi och palpation.
2. Cytologpunktion
3. En fast till hård, icke ömmande knöl ökar risken för att det rör sig om en malignitet och patienten skickas med remiss till cytologmottagningen på Karolinska Universitetssjukhuset
4. ÖNH-remiss om knölen uppkommit utan samband med infektion, om kvarstående lymfadenit > 2 cm trots avklingad infektion eller om fynd som talar för halscysta.

Q: Epifarynxcancer - tidigt symtom?
[...]
A: Ensidigt långdraget lock för örat och/eller långdragen ensidig sekretorisk mediaotit

Q: Näshålecancer, bihålecancer - tidigt symtom?
[...]
A: Ensidig långdragen näs-täppa