Title: Kaspers klinisk medicin / MVTM

Q: Vad innebär hjälphypotes?
[...]
A: Antaganden som vi gör utan att ifrågasätta i det aktuella experimentet. T.ex. mätinstrumentens riktighet

Q: Vad innebär nödvändig orsak respektive tillräcklig orsak?
[...]
[...]
A: Nödvändig orsak: orsak utan vars närvaro utfallet ej kan inträffa; TIllräcklig orsak: En specifik orsak som oundvikligen leder till utfallet

Q: Vad innebär orsakskomponent?
[...]
A: En orsak kan ha flera komponenter, så kallad enskild orsakskomponent. Finns alla enskilda orsakskomponenter i en paj kan det betraktas som tillräcklig orsak, dvs att det oundvikligt leder till utfallet.

Q: Vad innebär styrkan hos en orsak?
[...]
A: Effekten av enskild orsakskomponent i förhållande till övriga orsakskomponenter.

Q: Hur skiljer sig risk hos en individ jämfört med en population?
[...]
[...]
A: Risk hos population: Viss andel kommer att få utfallet. (Andel); Risk hos individ: Viss sannolikhet att utfallet sker. (Ja/nej)

Q: Vad innebär latenstid respektive induktionstid?
[...]
[...]
A: Induktionstid: Tid från exponering till utveckling av sjukdom; Latenstid: Tid från exponering till upptäckt av sjukdom

Q: Vad innebär praktisk definition respektive teoretisk definition:
[...]
[...]
[...]
A: Orsaksfaktor och utfallsfaktor som undersöks i studien.; Teoretisk definition: Det som man egentligen vill undersöka, t.ex. rök i lunga → cancerceller i lungan; Praktisk definition: Hur man praktiskt mäter det teoretiska orsaksfaktorn/utfallsfaktorn. T.ex. > 10 cigg per dag → diagnos lungcancer ICD-kod.

Q: Vad innebär persontid?
[...]
A: Sammanlagd tid som alstras då data insamlas (tid vid risk för utfallet)

Q: Vilka tre saker kan förklara ett samband mellan en möjlig orsak och ett utfall?
[...]
[...]
[...]
A: Slumpen; Bias; Sant kausalt orsaks-samband

Varje tänkbar bias kan delas in i en kategori, vilka?
Orsaksförväxling (confounding)
Bortfallsproblem
Mätproblem
Analysproblem
Tolkningsproblem

Q: [...] = [...]
A: Störfaktor; confounder

Q: [...] = [...]
A: Orsaksförväxling; confounding

Q: Definition av störfaktor (confounder):
[...]
[...]
[...]
A: Sann orsaksfaktor till utfallet; Samvarierar med orsaksfaktorn (dvs obalans mellan orsaksfaktorns kategorier); Inte del i den kausala kedjan

Ge exempel på metoder för att undvika orsaksförväxling:
Randomisering
Placebo
Begränsa (eliminera känd störfaktor genom att studera individer vissa karakteristika)
Efter studien: Justera med matematiska modeller
Efter studien: Stratifiering (dela upp data i grupper t.ex. rökare/icke-rökare)

Q: Prevalens = [...]
A: tillståndsförekomst

Q: [...] = [...]
A: Incidence proportion; kumulativ incidens
Extra: (KI)

Q: Vilka två mått kan användas för incidens?
[...]
[...]
A: Kumulativ incidence (KI); Incidence rate (IR)

Q: Hur beräknas kumulativ incidens (KI)?
[...]
A: Totala antalet händelser som inträffar under en specifik tidsperiod / totala antalet individer ("endast friska") som studeras under en specifik tidsperiod

Q: Hur beräknas incidence rate (IR)?
[...]
A: Totala antalet nya händelser som inträffar under viss tidsperiod / total persontid under risk

Q: Hur beräknas relativ risk (RR)?
[...]
A: Risk bland exponerade / risk bland oexponerade

Q: Hur beräknas risk ratio respektive rate ratio?
[...]
[...]
A: Risk ratio = KI exponerade / KI oexponerade; Rate ratio = IR exponerade / IR oexponerade
Extra: KI = kumulativ incidence
IR = Incidence rate

Q: Hur beräknas risk differens?
[...]
A: Risk bland exponerade - risk bland oexponerade = KI exponerade - KI oexponerade

Q: Hur beräknas incidenstals differens?
[...]
A: IR exponerade - IR oexponerade

Q: Vad innebär avsedd persontid respektive studerad persontid?
[...]
[...]
A: Avsedd persontid: Den persontid vi avser att studera; Studerad persontid: Den persontid vi studerar efter datainsamlingen är avslutad

Q: När uppstår bortfallsproblematik?
[...]
[...]
A: Förekomst av utfallet i den studerade persontiden skiljer sig från de avsedda persontiden.; Problem om orsaken till att en studiedeltagare förloras är relaterad både till deltagarens kategori av orsaksfaktorn och av dess kategroi av utfallsfaktorn

Q: Vad kan man göra i efterhand mot eventuell bortfallsproblematik?
[...]
[...]
A: Bortfallsanalys; Imputera, dvs sätta in data som är mest sannolik

Q: Vad innebär datamängd?
[...]
A: Den information som vi faktiskt får i vår datafil

Q: Vilka mått används för mätfel?
[...]
[...]
A: Sensitivitet; Specificitet

Q: Mätfel kan delas in i två grupper, vilka?
[...]
[...]
A: Oberoende mätfel; Beroende mätfel

Q: Hur påverkas absolut risk respektive relativ risk om sensitivitet för utfallsfaktorn minskar (som ej varierar med orsaksfaktorn)?
[...]
[...]
A: Absolut risk → späds ut; Relativ risk → påverkas inte

Q: Hur påverkas absolut risk respektive relativ risk om specificitet för utfallsfaktorn minskar (som ej varierar med orsaksfaktorn)?
[...]
[...]
A: Absoluta risk → späds ut; Relativ risk → späds ut

Q: Vad innebär beroende mätfel?
[...]
A: Mätfel av orsaksfaktorn eller utfallsfaktorn där felgraden är olika i jämförelsegruppperna → förändring av effektmåttet i vilken riktning som helst

Q: Vilka metoder kan användas för att undvika mätproblem?
[...]
[...]
[...]
A: Använda samma och bra mätinstrument (hög sensitivitet och specificitet); Blindning och randomisering; Se till att mätmetod inte påverkas av utfall eller orsak

Q: Vad innebär deskriptiv respektive analytisk studie?
[...]
[...]
A: Deskiptiv: Vad finns-forskning. Hypotesgenererande; Analytisk: Effektforskning. Hypotessvarande

Q: Vad innebär cross over studier?
[...]
A: Jämför två eller fler behandlingar, där försökspersonerna efter avslutad första behandlingsomgång överförst till en annan behandlingsregim. Slumpas vem som börjar med vad.

Q: Vad innebär öppen respektive stängd kohort?
[...]
[...]
A: Stängd: Efter tiden blir kohorten mindre då folk dör.; Öppen: Kommer hela tiden in nya, t.ex. cancerregistret.

Q: Villka grupper jämförs i en fallkontroll studie?
[...]
[...]
A: Fall; Slumpmässig avgränsning av den avsedda persontiden
Extra: Förklaring till bild:
Anta att prickar till vänster är den population vi undersöker under 1 år. Den avsedda persontiden blir då totalt antal prickar * 1 = 246 personår.
I en fall-kontrollstudie börjar vi med fallen, så på förhand vet vi inte om fördelningen av exponerade respektive oexponerade i den avsedda persontiden. För att få en approximering av den avsedda persontidens förelning mellan exponerade/oexponerade gör vi en slumpmässig avgränsning av den avsedda persontiden, dvs vi väljer ut ett slumpmässigt antal personer från populationen. Då får vi en avgränsad persontid som vi seda frågar om exponering under senaste året. Vi kan räkna prickarna nedan:
Kontroller exponerade: 27
Kontroller oexponerade: 24
Fall exponerade: 16
Fall oexponerade: 8
Odds att få utfallet bland de exponerade: 16/27
Odds att få utfallet bland de oexonerade: 8/24
För att beräkna oddsradion:
Odds exponerad/ odds oexponerad: (16/27) / (8/24) = 1.78

Q: Hur beräknas odds i en fall-kontroll studie?
[...]
A: Sjuka/friska
Extra: Förklaring till bild:
Anta att prickar till vänster är den population vi undersöker under 1 år. Den avsedda persontiden blir då totalt antal prickar * 1 = 246 personår.
I en fall-kontrollstudie börjar vi med fallen, så på förhand vet vi inte om fördelningen av exponerade respektive oexponerade i den avsedda persontiden. För att få en approximering av den avsedda persontidens förelning mellan exponerade/oexponerade gör vi en slumpmässig avgränsning av den avsedda persontiden, dvs vi väljer ut ett slumpmässigt antal personer från populationen. Då får vi en avgränsad persontid som vi seda frågar om exponering under senaste året. Vi kan räkna prickarna nedan:
Kontroller exponerade: 27
Kontroller oexponerade: 24
Fall exponerade: 16
Fall oexponerade: 8
Odds att få utfallet bland de exponerade: 16/27
Odds att få utfallet bland de oexonerade: 8/24
För att beräkna oddsradion:
Odds exponerad/ odds oexponerad: (16/27) / (8/24) = 1.78

Q: Hur beräknas odds ratio i en fall-kontroll studie?
[...]
A: Odds exponerad / odds oexponerad
Extra: Förklaring till bild:
Anta att prickar till vänster är den population vi undersöker under 1 år. Den avsedda persontiden blir då totalt antal prickar * 1 = 246 personår.
I en fall-kontrollstudie börjar vi med fallen, så på förhand vet vi inte om fördelningen av exponerade respektive oexponerade i den avsedda persontiden. För att få en approximering av den avsedda persontidens förelning mellan exponerade/oexponerade gör vi en slumpmässig avgränsning av den avsedda persontiden, dvs vi väljer ut ett slumpmässigt antal personer från populationen. Då får vi en avgränsad persontid som vi seda frågar om exponering under senaste året. Vi kan räkna prickarna nedan:
Kontroller exponerade: 27
Kontroller oexponerade: 24
Fall exponerade: 16
Fall oexponerade: 8
Odds att få utfallet bland de exponerade: 16/27
Odds att få utfallet bland de oexonerade: 8/24
För att beräkna oddsradion:
Odds exponerad/ odds oexponerad: (16/27) / (8/24) = 1.78

Q: Vid vilka prevalenser är odds ratio och risk ratio ungefär lika?
[...]
A: Vid prevalens < 10%

Q: Vilken typ av studie är att fördera vid ovanliga respektive vanliga utfall?
[...]
[...]
A: Ovanliga: fall-kontroll studie; Vanliga: kohort studie

Q: Vad innebär avgränsningsproblem?
[...]
A: Fördelningen av persontid inom kategorierna av orsaksfaktorn i avgränsningen är ej representativt för den totala fördelningen inom den avsedda persontiden.
Extra: Dvs andelen exponerade och oexponerade i avgränsningen representerar inte hela populationen.

Q: Odds formel:
[...]
A: sjuka / friska = proportion sjuka / (1- proportion sjuka)

Q: Ge exempel på några vanliga effektmått:
[...]
[...]
[...]
A: Relativ risk; Absolut riskskillnad; Odds kvot

Ge exempel på analysproblem:
Räknefel/fel räknemetod
Oklar hypotes, förväxling mellan orsaks och utfallskategorier
Variabler hanteras fel, t.ex. kategorisk ses som kontinuerlig variabel. 
Justering av störfaktorer som ligger i den kausala kedjan

Q: Ge exempel på mått på kontinuerliga variabler:
[...]
[...]
A: Medelvärde; Median

Q: Ge exempel på mått på binära variabler:
[...]
[...]
A: Proportion (prevalens/incidens); Odds

Q: Ge exempel på mått för behandlingseffekt:
[...]
[...]
A: För kontinuerliga: mean difference, median difference; För binära: RD, RR, OR

Hur beräknas standard deviation:
Extra: M = medelvärdet

Q: Vad innebär standard deviation?
[...]
A: Genomsnittligt avstånd från medelvärdet i populationen

Q: I en normalfördelad population, hur många procent ligger inom 1, 2 respektive 3 standard deviation?
[...]
[...]
[...]
A: 1 SD: 68%; 2 SD: 95%; 3 SD: 99%

Q: Vad innebär outliers?
[...]
A: Värde som ligger långt från andra värden och påverkar medelvärdet mycket

Q: Vad innebär inter-quaratile range (IQR)
[...]
[...]
[...]
A: q1: 25% av alla observationer ligger under; q2: = median; q3: 75% av observationerna ligger under

Q: Vad innebär preventable fraction among the untreated (PFu)?
[...]
A: Andelen av de dåliga utfallen som skulle ha förhindrats, bland de obehandlade, ifall alla skulle ha behandlats.

Q: Hur beräknas preventable fraction among the untreated (PFu)?
[...]
[...]
A: PFu = 1 - RR; Obs: risk för dåligt outcome

Hur kan medelvärdet av en en slumpmässig variabel beräknas?
Extra: p = probability

Q: Vad innebär diskret respektive kontinuerlig variabel?
[...]
[...]
A: Diskret: Kan endast anta ett begränsat olika värden; Kontinuerlig: Kan anta oändligt olika värden

Q: Vilken variabel kan visualiseras i en normalfördelning, diskret variabel eller kontinuerlig?
[...]
A: Kontinuerlig

Q: Vilka värden behövs för att bestämma formen av en normalfördelningskurva?
[...]
[...]
A: Medelvärdet; Standard deviation

Q: För en normalfördelningskurva för sannolikhetsdistribution, vad är den totala arean under kurvan?
[...]
A: 1

Q: Vad kallas standardavvikelsen för ett estimat?
[...]
A: Standard error

Q: Hur stor blir standardfelet vid en stor respektive litet population?
[...]
[...]
A: Stor population → litet standardfel; Liten population → stort standardfel

Q: Vad är standardfel ett mått på?
[...]
A: Medelavståndet till medelvärdet, dvs avståndet till det sanna värdet

Q: Vad innebär confidence interval?
[...]
A: Intervall där man med en viss säkerhet kan säga att det sanna värdet ligger innanför. Ofta används 95%, dvs att studiens confidence interval med 95% säkerhet innehåller det sanna värdet.

Q: Hur kan ett 95% confidence interval beräknas på en studies relativ risk?
[...]
A: RR (hatt) ± 1.96 (normaldistribuerat) * se

Q: Vad innebär null hypotesen?
[...]
A: Behandlingen har ingen effekt, dvs RR = 1

Q: Vad innebär p-värde?
[...]
A: Mått på evidensgraden mot null hypotesen. Mindre P-värde, större evidens mot null hypotesen

Q: Vad innebär extern validitet?
[...]
[...]
A: Hur applicerbara är fynden i verkligeneten?; Hur generaliserbara är resultaten?

Q: Vad innebär intern validitet?
[...]
[...]
A: Mäter studien det som den är gjord för att mäta?; Är studien välgjord?

Q: Vad innebär stort respektive litet p-värde?
[...]
[...]
A: Litet p-värde → Stark evidens mot null hypotesen; Stort p-värde → Oinformativt, p-värdet kan vara stort för att effekten är liten.

Q: Hur beräknas p-värde?
[...]
A: Anta H0 är sann → vad är sannoliken att få ett estimat lika eller mer extremt jämfört med vårt estimat?

Q: Vad innebär signifikans nivå?
[...]
A: Vid vilket p-värde som man väljer att förkasta null hypotesen. Oftast p < 0.05.

Q: Vad innebär typ 1 fel respektive typ 2 fel?
[...]
[...]
A: Typ 1 fel: falskt positiv, dvs null hypotesen är sann men vi förkastar den; Typ 2 fel: falskt negativ, dvs null hypotesen är falsk men vi anser den är sann.

Q: Vid låg signifikansnivå, har vi större risk för typ 1 eller typ 2 fel?
[...]
A: Stor risk för typ 2 fel

Q: Vid hög signifikansnivå, har vi större risk för typ 1 eller typ 2 fel?
[...]
A: Stor risk för typ 1 fel

Q: Risk för typ 1 fel = [...]
A: signifikans nivå

Q: Vad innebär power?
[...]
A: Sannolikheten att förkasta null hypotesen när null hypotesen är falsk

Q: Vad påverkar power?
[...]
[...]
[...]
A: Signifikansnivå, hög signifikansnivå → hög power; Sample size, större population → större power; Treatment effect, stor effekt → större power

Q: Vid studievalidering, hur kan datans kvalitet valideras?
[...]
A: Bedömning av total problematik, dvs orsaksförväxling, bortfallsproblem, mätproblem, analysproblem och tolkningsproblem.

Q: Vid studievalidering, hur kan studiens statistiska styrka valideras?
[...]
A: Har studien tillräckligt hög power för att resultaten inte ska bero på slump?

Q: Vad innehåller ett kvalitetsregister?
[...]
[...]
[...]
A: Diagnoser/problem; Insatta åtgärder; Resultat

Q: Vad innebär induktion respektive deduktion?
[...]
[...]
A: Induktion: Slutsats dras från tidigare observationer.; Deduktion: Slutsats dras genom logiska resonemang.

Q: Vad är det övergripande målet inom medicinsk forskning respektive grundvetenskaplig forskning?
[...]
[...]
A: Medicinsk forskning: Göra folk friska, exakt hur spelar mindre roll; Grundvetenskaplig forskning: Förklara hur verkligheten fungerar

Q: Vad innebär kvalitativ respektive kvantitativ forskning?
[...]
[...]
A: Kvantitativ: kan mätas och skrivas ned med siffror; Kvalitativ: Kan inte mätas men kan beskrivas

Q: Vilka två olika studietyper kan man dela upp kvantitativ forskning i?
[...]
[...]
A: Observationell; Experimentel

Q: Vilka två olika stududietyper kan man dela upp observationell forskning i?
[...]
[...]
A: Deskriptiv; Analytisk

Q: Vilka är de observationella deskriptiva studietyperna?
[...]
[...]
A: Ekologisk studie; Fall studie

Q: Vilka är de analytiska deskriptiva studietyperna?
[...]
[...]
[...]
A: Tvärsnittsstudie; Kohortstudie; Fall-kontroll studie

Q: Vilka är de experimentella studietyperna?
[...]
[...]
A: RTC; Fältstudie