Title: DFM2 tenta / Histologi

Q: Vilka typer av kapillärer finns och vad karakteriserar respektive typ?
Ge ett exempel på organ som har respektive kapillärtyp. (2 p)
A: TRE typer av kapillärer:
1. Kontinuerliga (CNS, muskel, lunga)
’Junctional complexes’. Tillåter endast passage av molekyler < 10 kDa.
2. Fenestrerade (endokrina organ, tarmen)
Fenestreringar (’fenestre’ = fönster) - porer (80 – 100 μm) i endotelcellerna. Intakt basalmembran.
3. Diskontinuerliga (= sinusoider) (lever, mjälte, benmärg).
Diskontinuerliga endotelceller. Saknar ställvis basalmembran.

Q: Vilket alternativ är korrekt avseende hjärtmuskelceller (kardiomyocyter)?
a) Tvärstrimmigheten i hjärtmuskelceller är mer uttalad jämfört med skelettmuskelceller.
b) Kittlinjer (’intercalated discs’) består av ’tight junctions’.
c) T-tubuli ligger mellan A- och I-band.
d) T-tubuli i hjärtmuskelceller är mindre än de som finns i skelettmuskelceller.
e) Hjärtmuskelceller har fler mitokondrier jämfört med skelettmuskelceller.
A: Rätt: Hjärtmuskelceller har fler mitokondrier jämfört med skelettmuskelceller.

Q: Vilket alternativ är korrekt avseende hypofysens celler som producerar hormon som styr insöndringen av binjurebarkens hormoner?
a) Är acidofila
b) Utgör cirka 40% av kromofila celler
c) Är lokaliserade i hypofysens pars frontalis
d) Har ett ursprung från ektoderm
e) Är kromofoba
A: Rätt: Har ett ursprung från ektoderm

Q: I erytropoesen är de tidiga förstadierna basofilt färgade för att bli mer och mer eosinofila. Det är till och med så att ortokromatiska erytroblasten kallas ortokromatisk (≈ rätt färgad) just för att den börjar bli mer eosinofil. Resonera kring varför det är så. (2 p)
A: Svarsförslag: Förstadieceller mer nukleinsyror som färgas basofilt (syra ”gillar” bas). Ju senare i erytropoesen desto mer hemoglobin (som är basiskt → färgas av eosin) och desto mindre nukleinsyror.

Q: Hur kan retikulocyter användas i utredningen av en patient med anemi? (2 p)
A: Svarsförslag: Mått på erytropeoesen i benmärgen. Höga retikulocyter vid anemi tecken på att benmärgen försöker kompensera (kan exv vara ökad hemolys eller efter en tillfällig blödning). Låga eller normala retikulocyter kan däremot tyda på att felet ligger i produktionen (benmärgsssjukdom, järnbrist etc).

Q: Du sitter som AT-läkare på vårdcentralen och har idag en kvinnlig patient (72 år). Hon har en diagnostiserad hypothyreos och skall nu sättas in på behandling med tyroxin. Som du säkert känner till är sjukdomen fyra gånger vanligare hos kvinnor. Patienten är vetgirig och ställer flera frågor kring glandula thyroidea. Bland annat undrar hon hur körteln är uppbyggd.
Redogör för glandula thyroideas struktur på mikroskopisk nivå med fokus på thyroidehormonproduktion. (2 p)
A: Svar: Omges av bindvävskapsel. Cystliknande folliklar, ytterst bestående av epitel, som innehåller en gel-liknande massa som kallas kolloid. Follikelepitelet består av follikelceller (huvudceller) i ett enkelt kubiskt epitel till lågt cylindriskt epitel. Höjden på epitelcellerna är proportionell till aktiviteten. Kolloid består huvudsakligen av thyroglobulin (joderat glykoprotein), en inaktiv upplagringsform av thyroideahormon.

Q: När man färgar en mjälte med hematoxylin-eosin blir den vita pulpan mörkare än den röda pulpan. Varför? (2 p)
A: Svarsförslag: Vit pulpa består av mycket leukocyter, som har stor basofil kärna och som färgas basofilt/mörkt jämfört med den röda pulpan som till stor del består av uttjänta erytrocyter som färgas eosinofilt/ljusare. (I färska snitt ser däremot vit pulpa faktiskt ljusare än den röda pulpan!)

Q: Vilken del av lymfknutan kan tillbakabildas om det föreligger en T cellsbrist? (1p)
1. Märgsinus
2. Bindvävskapseln
3. Groddcentra
4. Paracortex
5. Trabekelsinus
A: Svar: Paracortex – T cellszonen i lymfknutan.

Q: Vilka sjukdomar skulle kunna uppstå i högre utsträckning om thymus negativa selektion slås ut och varför?
1. Autoimmuna sjukdomar
2. Bakteriella infektioner
3. Virusinfektioner
4. Allergier
5. Genetiska sjukdomar
A: Svar: Autoimmuna sjukdomar.
Negativ selektion går ut på att selektera bort de t-celler som reagerar på kroppseget antigen och om denna slås ut utvecklas inte den centrala toleransen i samma utsträckning.

Q: Binjurebarken spelar av avgörande roll i regleringen av olika kroppsfunktioner. Binjurebarksinsufficiens är ett livshotande tillstånd som kräver snabb behandling.
Klargör med text och figur för binjurebarkens histologi. Namnge de olika cellager som mikroskopiskt kan urskiljas i binjurebarken med början från den omgivande bindvävskapseln samt ett hormon som produceras i respektive lager. Vilket lager är det tjockaste? (3 p)
A: Svar: Binjurebarkens struktur, cellager (och hormonproduktion):
• Zona glomerulosa. Runda bollar med acidofila celler. (Prod. mineralkortikosteroider (ex. aldosteron)).
• Zona fasciculata (tjockast). Radierande strängar med stora celler som innehåller rikligt med lipiddroppar (kallas spongiocyter). (Prod. huvudsakligen glukokortikosteroider (ex. kortisol)).
• Zona reticularis. Anastomoserande cellsträngar. Mindre fett. Lipofuscinpigment. (Prod. huvudsakligen androgener (dehydroepiandrosteron; DHEA) samt glukokortikosteroider).

Av de tre olika brosktyperna i kroppen dominerar hyalint brosk. Det hyalina brosket har begränsad reparationsförmåga, beroende på avsaknad av kärl samt orörlighet och begränsad proliferationsförmåga hos broskcellerna. Vid skada på brosket bildas ofta ärrvävnad i form av tät bindväv.
I tabellen nedan ska du klargöra dina kunskaper kring bildningen och nedbrytningen av hyalint brosk, dvs. broskets histogenes/broskcellernas differentieringsstadier (kondrogenes).
Ange celltyp (börja med ursprungscellen och avsluta med celltypen som du hittar i det icke-viabla brosket) som man kan urskilja i de olika stadierna och beskriv kortfattat respektive cellulär händelse. (4 p; 1 p för varje korrekt celltyp kombinerad med rätt händelse)

Q: En anledning till ARDS vid sepsis är att den generella inflammationen leder till aktivering av neutrofiler som aggregerar i lungans blodkärl. Neutrofiler är en viktig komponent i det konstitutiva immunsystemet. Redogör kort för deras mikroskopiska utseende och funktion. (2 p)
A: 1 p Mikroskopiskt utseende:
Minst två av följande för poäng:
Granula
Multiloberad kärna (fel att ange eller rita biloberad som ju är typisk för eosinofila granulocyter)
10-12 μm
Neutrofil cytoplasma
Rätt för förekomst av Barr body om det anges att det endast förekommer hos kvinnor/personer med två stycken X-kromosomer.
1 p Funktion: Viktiga vid bakteriella infektioner. Fagocytos (av bakterier eller annat vävnadsmaterial). Degranulering. NET’s (Neutrophilic Extracellular Traps).

Q: Klargör med text och figur för glandula thyroideas histologi. Hur ser körteln ut i mikroskopet? Vilka olika celler finns det och vad producerar dessa? (3 p)
A: Svar:
Omges av bindvävskapsel.
Cystliknande folliklar, ytterst bestående av epitel, som innehåller en gel-liknande massa som kallas kolloid.
Follikelepitelet består av follikelceller (huvudceller) i ett enkelt kubiskt epitel till lågt cylindriskt epitel som producerar de jodhaltiga hormonerna trijodthyronin (T3) och thyroxin (T4).
Höjden på epitelcellerna är proportionell till aktiviteten.
Kolloid består huvudsakligen av thyroglobulin (joderat glykoprotein), en inaktiv upplagringsform av thyroideahormon. Mellan folliklarna finns stora bleka parafollikulära celler (C-celler) med granula som producerar hormonet calcitonin, ett hormon som reglerar (sänker) Ca2+ -halten i kroppen. Är en antagonist till parathyroideahormon (PTH). Glandula thyroidea är väl vaskulariserad.

Q: Vilken cell är det närmaste förstadiet till en neutrofil metamyelocyt?
A. Neutrofil myelocyt
B. Neutrofil stavkärning granulocyt
C. Neutrofil monocyt
D. Promyelocyt
E. Promyeloblast
A: Svar: A. Neutrofil myelocyt

Q: Vilket alternativ är korrekt avseende den juxtaglomerulära apparaten?
A. Cellerna i macula densa insöndrar renin
B. Juxtaglomerulära celler är modifierade glatta muskelceller
C. Macula densa är en del av proximala tubuli
D. Podocyter är en av den juxtaglomerulära apparatens komponenter
E. Mesangiala celler tillhör inte den juxtaglomerulära apparaten
A: Svar: B. Juxtaglomerulära celler är modifierade glatta muskelceller

Q: Vid centrifugering av blod delas det upp i tre skikt. Hur stor procentandel av den totala volymen utgör respektive skikt ungefär och vad består respektive skikt av? (2 p)
A: Svar: ca 45 % röda blodkroppar, 55 % plasma och <1 % s.k. buffy coat bestående av leukocyter och trombocyter.
Svar som är runt 50/50 erytrocyter/plasma samt en marginell andel leukocyter+trombocyter godtas.

Q: SARS-CoV-2, viruset som orsakar covid-19, kan ta sig in i kroppen via specifika receptorer i alveolerna. (2 p)
a) Vilka tre celltyper kommer viruset först att träffa på i alveolen? (1,5 p)
b) Vilken av dessa celltyper täcker den största delen av den alveolära ytan och kan inte genomgå celldelning? (0,5 p)
A: Svar: 1. Pneumocyt typ 1; 2. Pneumocyt typ 2 (’septal cell’; producerar surfactant; uttrycker angiotensin converting enzyme 2 (ACE2), som utgör receptor för SARS-CoV-2); 3. Makrofager (alveolära och septala). Pneumocyt typ 1 täcker 80-95% av den alveolära ytan.

Q: Vad stämmer inte avseende hjärtmuskelceller?
A. Förgrenade celler.
B. Innehåller ’dense bodies’.
C. 1-2 cellkärnor.
D. Har ”kittlinjer” (eng. ’intercalated discs’).
E. Runda, ej tillplattade, cellkärnor
A: Svar: B. Innehåller ’dense bodies’.

Q: Erytrocyten kan användas som en histologisk linjal. Vad är diametern på en erytrocyt och vilket hormon stimulerar bildningen av erytrocyter? (2 p)
A: Svarsaspekt: En erytrocyt är ca 8 (7.8) mikrometer (rätt ges för 6-10 mikrometer dvs +/-25 %). Hormonet som stimulerar erytropoesen är erytropoetin (EPO).

Q: Vad kallas de lager/skikt som blodkärlen är uppbyggda av? Nämn dem i ordning från kärllumen. Vilket är det dominerande lagret/skiktet i en medelstor ven och vad består det huvudsakligen av? (2 p)
A: Svar:
1. Tunica intima
2. Tunica media
3. Tunica adventitia
Tunica adventitia som huvudakligen innehåller bindväv (fr.a. kollagena fibrer och litet elastiska fibrer) dominerar.

Q: Trombocyten är väsentlig för den primära hemostasen. Beskriv kortfattat hur trombocyter bildas och ange deras genomsnittliga livslängd. (2 p)
A: Svar: Knoppas av från megakaryocyter (för poäng måste megakaryocyt namnges samt skall det framgå att det inte är 1:1 förhållande i antalet megakaryocyter och trombocyter). Lever ca 7-11 dagar (rätt ges för svar i intervallet 5-14 dagar). Kliniskt mycket relevant kunskap då många läkemedel irreversibelt hämmar trombocyter och man med hjälp av trombocyternas livslängd kan uppskatta när effekten av läkemedlet går ut. Exempelvis acetylsalicylsyra.

Q: Beskriv de olika celltyper som man hittar i hypofysens framlob (pars distalis) med avseende på histologiska karakteristika. Ange även deras procentuella förekomst. (3 p)
A: Svar:
Framlobens (pars distalis) celler:
1. Kromofoba celler (50%). Färgas dåligt. Små, bleka celler med lite cytoplasma och liten cellkärna. Inga eller få granula.
2. Kromofila celler (50%). Färgas bra. Acidofila (40%) är röda och har granula som innehåller proteinhormoner (GH, prolaktin). Basofila (10%) är blåfärgade och har granula som innehåller glykoprotein (ACTH, FSH, LH, TSH).

Q: Vilken av strukturerna nedan saknas i thymus, men finns i mjälten?
A. Bindvävskapsel
B. Bark och märg
C. Groddcentra
D. Hassallska kroppar
E. Kapillärer
A: Svar: C. Groddcentra

Q: Larons syndrom är en genetisk hormonsjukdom som karakteriseras av en okänslighet för tillväxthormon (somatotropin; growth hormone; GH) beroende på en mutation i tillväxthormonreceptorn (GHR-1). Detta medför kortvuxenhet och resistens mot diabetes och cancer. Vid tillståndet är förmågan att producera tillväxtfaktorn IGF-1 (= insulin-like growth factor-1) kraftigt reducerad, medan basala nivåer av GH är kompensatoriskt förhöjda. Tillståndet kan behandlas med IGF-1, men detta måste ske före pubertet.
Vilket organ, vilken del av organet och vilka celler producerar tillväxthormon? Vilka karakteristika har dessa celler och vad kallas de? (3 p)
A: Svar: Tillväxthormon (GH) produceras i adenohypofysens pars distalis (framloben), som innehåller kromofoba (50%) celler, som färgas dåligt, och kromofila (50%) celler med god färgbarhet. De kromofila cellerna indelas i acidofila (40%) och basofila (10%) celler. De GH-producerande cellerna färgas acidofila (eosinofila granula) och kallas för somatotropa celler. De acidofila cellerna producerar protein (GH och prolaktin), medan de basofila cellerna huvudsakligen producerar glykoprotein (LH, FSH, TSH; undantag: ACTH).