Title: DFM2 tenta / Anatomi och Rörelse

Q: Vilket påstående är korrekt avseende lymfkärl? (1 p)
1. Lymfkärl saknar klaffar
2. Ductus thoracicus tömmer sig i vinkeln mellan v. jugularis int. och v. subclavia på höger sida (angulus venosus dexter)
3. Flödet av lymfa drivs av skelettmusklernas kompression av lymfkärl
4. Lymfkapillärer har ett kontinuerligt basalmembran
5. Lymfkapillärer har låg permeabilitet
A: Svar: Flödet av lymfa drivs av skelettmusklernas kompression av lymfkärl

Q: Vilket av följande kärl (R = ramus = gren) utgår från arteria coronaria dextra? (1p)
1. R. cordis magna
2. R. circumflexus
3. R. marginalis sinister
4. R. coronaries
5. R. interventricularis posterior
A: Svar: R. interventricularis posterior

Q: Bilden nedan visar en halskota.
Vilken är den markerade strukturen?
A. Canalis centralis
B. Canalis vertebralis
C. Foramen intervertebrale
D. Foramen transversarium
E. Foramen vertebrale
A: Svar: D. Foramen transversarium

Q: I den anatomiska grundpositionen, vilken nerv löper medialt om m.brachioradialis på underarmens palmarsida?
A. n. medianus
B. n. ulnaris
C. ramus profundus n. radialis
D. ramus profundus n. ulnaris
E. ramus superficialis n. radialis
A: Svar: E. ramus superficialis n. radialis

Q: Vilket är det markerade ligamentet i figuren till höger som visar ryggraden?
A. Ligamentum flavum
B. Ligamentum longitudinale ant
C. Ligamentum longitudinale post
D. Ligamentum interspinale
E. Ligamentum supraspinale
A: Svar: C. Ligamentum longitudinale post

Q: Vilka muskler ingår i vadens djupa muskelgrupp (djupa logen på underbenens baksida) och vilka funktioner har de? (3p)
A: Svar:
M. tibialis posterior (fäster i huvudsak på os naviculare), m. flexor hallucis longus (FHL) och m. flexor digitorum longus (FDL).
Samtliga plantarflekterar och supinerar foten medan FHL och FDL även plantarflekterar tårna.

Q: I vilken ledställning samverkar höftledens tre yttre ligament? (1 p)
A: Svar: När höftleden är sträckt (extension).

Q: Du står på akuten när du hör att din larmsökare börjar tjuta. På larmsökaren står det ”Man, 45 år. Trafikolycka. Instabil andning. 4 min”. I förberedelse för att du eventuellt kommer att behöva sätta ett thoraxdrän (dränage in i pleurahålan) repeterar du thoraxväggsanatomin. Du tänker framförallt på kärlen och nervernas relation till revbenen.
Vilken av bokstäverna (a-e längst ut på revbenen på bilden) representerar bäst kärlen och nervernas placering i förhållande till ett revben.
A. a
B. b
C. c
D. d
E. e
A: Svar: a

Q: Efter att du satt ett thoraxdränage stabiliseras patienten tillräckligt mycket för att genomgå en skiktröntgen. På röntgen ser man att patienten ådragit sig en sternumfraktur där processus xiphoideus lossnat från corpus sterni. Vilken av nedanstående muskler fäster i processus xiphoideus?
A. m. intercostalis externus
B. m. intercostalis internus
C. m. pectoralis minor
D. m. rectus abdominis
E. m. serratus anterior
A: Svar: D

Q: Varför får man hyperextension i metacarpo-phalangeal lederna (MP) II-V vid en skada på nervus ulnaris?
A. Kramp i ligamentum flavum
B. N. ulnaris försörjer interosseer och lumbricaler i handen. När dessa blir denerverade leder det till att balansen mellan flexorer och extensorer i MCP leden blir rubbad
C. N. ulnaris försörjer m.palmaris longus, som blir förtjockad pga inaktivitet
D. Överaktivitet i nervus medianus vilket leder till inkorrekt balans mellan flexorer och extensorer
E. Nervus ulnaris fäster i MP-ledernas kollateralligament, som blir slappa om nerven skadas
A: Svar: B. N. ulnaris försörjer interosseer och lumbricaler i handen. När dessa blir denerverade leder det till att balansen mellan flexorer och extensorer i MCP leden blir rubbad

Q: Pronation av os metacarpale I spelar en central roll när man skall opponera tummen. Vilken nerv har en helt avgörande betydelse för denna rörelse?
A. nervus axillaris
B. nervus medianus
C. nervus musculocutaneus
D. nervus radialis
E. nervus ulnaris
A: Svar: B. nervus medianus

Q: Vilken/vilka muskler kan adducera fingrarna II-V i articulationes metacarpophalangeae (MCP II-V)?
A. m. flexor digitorum profundus
B. m. flexor carpi ulnaris
C. m. pronator quadratus
D. mm. interossei palmares
E. mm. lumbricales
A: Svar: D. mm. interossei palmares

Q: Genom vilken muskel passerar nervus ulnaris strax distalt om armbågsleden?
A. m. biceps brachii
B. m. flexor carpi ulnaris
C. m. opponens pollicis
D. m. pronator teres
E. m. supinator
A: Svar: B. m. flexor carpi ulnaris

Q: Axelledsluxationer sker oftast framåt (så kallad främre luxation) där caput humeri dislocerar ventral-caudalt om cavitas glenoidalis. Varför är just axelleden så benägen att luxera?
A. För att den har minst rörelseomfång av alla leder i kroppen
B. Pga att leden har en djup ledskål och stort ledhuvud
C. Pga att leden hålls på plats med hjälp av gravitationen
D. Pga att leden har ett stort ledhuvud och grund ledskål
E. Pga förekomst av kraftiga stabiliserande ligament
A: Svar: D. Pga att leden har ett stort ledhuvud och grund ledskål

Q: När är knäledens kollateralligament spända och vilken/vilka rörelser bromsar de då? (2p)
A: Svar: De (lig. collaterala mediale et laterale) är spända när knäleden är sträckt. De motverkar då rotation och förhindrar sidovackling (rotation/vacklingsvåld är orsaken till ligamentskador här).

Q: Vilka strukturer ingår i art. talocruralis (övre språngbensleden) och vilka rörelser kan vi utföra där? (2p)
A: Svar: Distala änderna av tibia och fibula som hålls samman av ligamenten talofibulare anterius och posterius = syndesmosis talofibulare är ledpanna medan talus (språngbenet egentligen trochlea tali) är ledhuvud. I övre språngsbensleden kan vi utföra extension (dorsalflexion) och flexion (plantarflexion) av foten.

Q: Vilken av följande muskler är omgiven, framifrån och bakifrån, av fascia thoracolumbalis?
A. m. erector spinae
B. m. levator medulla spinalis
C. m. psoas major
D. m. quadratus lumborum
E. m. serratus anterior
A: Svar: A. m. erector spinae

Q: Var i förhållande till ryggmärgens omgivande hinnor finns cauda equina?
A. I cavum epidurale
B. I cavum intradurale
C. I cavum subarachnoidale
D. I cavum subdurale
E. I cavum subpiale
A: Svar: C. I cavum subarachnoidale

Q: En kväll star du ensam på ortopedakuten. In kommer en ung patient som i berusat tillstånd sträckt ut armen mot en förbipasserande bil och fastnat med ärmen i en utstickande del på bilen. Patients arm har således utsatts för ett hyperextensionsvåld. När du undersöker patienten noterar du att hen inte kan inåtrotera i art. humeri. Röntgen visar inga skelettskador, varför du misstänker en skada på den så kallade “rotatorkuffen”. Vilken av dessa muskler inåtroterar i art. humeri?
A. m. acromiohumoralis
B. m. infrastpinatus
C. m. subscapularis
D. m. supraspinatus
E. m. teres minor
A: Svar: C. m. subscapularis

Q: Markera på bilden nedan vilka ryggmärgssegment som innerverar handens hud sensoriskt. (3 p)
A: Svarsledning:
Obligatoriska komponenter för poäng:
C6 – dig 1
C7 – dig 3
C8 – dig 5
1p per fullständigt rätt angivet segment.

Q: Vilken del av kotan är märkt med ”B”?
A. Pediculus vertebrae
B. Foramen Vertebrale
C. Processus spinosus
D. Lamina vertebrae
E. Corpus vertebrae
A: Svar: A. Pediculus vertebrae

Q: Vad heter ligamentet som sitter längs med kotpelaren vid ”H”?
A. Lig. longitudinale anterius
B. Lig. longitudinale posterius
C. Lig. supraspinale
D. Lig. intertransversarium
E. Lig. interspinale
A: Svar: A. Lig. longitudinale anterius

Q: Vilket påstående är mest korrekt avseende normal rörlighet i ryggraden?
A. Ryggraden är mer rörlig inferiort på grund av större kotkroppar
B. Ryggraden är inte så rörlig utan kan ses som en segmenterad bambupinne där segmenten stabiliseras av många hårda ligament
C. Rörligheten avgörs av diskens tjocklek, kraftöverföringen går igenom zygaphyseallederna
D. Rörligheten avgörs av zygapophysealledernas vinkel, kraftöverföringen går igenom diskarna
E. Varje kota har en zypapophysealled och dess vinkel avgör rörligheten på respektive nivå.
A: Svar: B. Ryggraden är inte så rörlig utan kan ses som en segmenterad bambupinne där segmenten stabiliseras av många hårda ligament

Q: Diskbråck är en fruktad men vanlig åkomma bland befolkningen. Vid vilken nivå sitter ett diskbråck som orsakar ritzopati (neurogen nervsmärta längs nervens försörjningsområde) för hudområdet precis proximalt om mediala malleolen?
A. L3
B. L4
C. L5
D. S1
E. S2
A: Svar: B. L4

Q: Som läkare kommer du behöva undersöka knän. Vilket ligament testar du vid valgusprovokation, dvs försök att vinkla underbenet lateralt om lårbenets longitudinella axel?
A. Lig. cruciatum anterius
B. Lig. cruciatum posterius
C. Lig. collaterale mediale
D. Lig. collaterale radiale
E. Lig. patella
A: Svar: C. Lig. collaterale mediale

Q: En känd och vördad docent i biomekanik föreläste på benavsnittet om tvåledsmuskler kring knäleden. Vilken av följande muskler kan åstadkomma flekterande kraftmoment i höftled och extenderande i knäled?
A. M. biceps femoris, caput longum
B. M. iliopsoas
C. M. quadriceps femoris, vastus lateralis
D. M. quadriceps femoris, vastus medialis
E. M. rectus femoris
A: Svar: E. M. rectus femoris

Q: Vilken av följande muskler kan utöva flekterande kraftmoment i både axel- och armbågsled?
A. M. Biceps brachii caput longum
B. M. brachialis
C. M. corachobrachialis
D. M. Flexor carpi radialis longus
E. M. triceps brachii caput longum
A: Svar: A. M. Biceps brachii caput longum

Q: M. teres minor är en av musklerna i rotatorkuffen. Vilket alternativ beskriver bäst dess kraftmoment över axelleden?
A. Abduktion
B. Elevation
C. Flexion
D. Lateralrotation
E. Medialrotation
A: Svar: D. Lateralrotation

Q: Frakturer på os scaphoideum kan ibland vara kluriga att se på en vanlig röntgen, och löper därför större risk att missas. Missas frakturen finns det risk att os scaphoideum drabbas av avaskulär nekros – benet går i nekros pga bristande blodtillförsel. Just os scaphoideum är extra känsligt för detta eftersom hela os scaphoideum får sin blodtillförsel av grenar från en och samma artär. Vilket av nedanstående påstående beskriver bäst handens cirkulation?
A. Överarmen har tre stora kärl som försörjer handen med syresatt blod
B. A. radialis förgrenar sig i höjd med tuberositas radii och ger en gren till varje finger
C. Både a. radialis och a. ulnaris försörjer handen och fingrarna med syresatt blod
D. Överarmens tre stora kärl löper hela vägen ut till handen och tummen, långfingret och lillfingret får var sin artär.
E. I höjd med os scaphoideum förgrenar sig a. ulnaris och ger en gren till varje finger
A: Svar: C. Både a. radialis och a. ulnaris försörjer handen och fingrarna med syresatt blod

Q: Förutom scaphoideumfraktur kan fall mot utsträckt arm orsaka en traumatisk axelledsluxation (humerus hoppar ur led). Denna typ av bakre luxation innebär att caput humeri luxeras bakom cavitas glenoidalis vilket kan medföra en skada på nervus axillaris. Vilket av nedanstående alternativ beskriver bäst n. axillaris?
A. N. axillaris utgår från den mediala fascikeln i brachialplexat
B. N. axillaris utgår från den mediala laterala i brachialplexat
C. N. axillaris består av neuron från spinalnivå C7-Th3
D. N. axillaris består av neuron från spinalnivå C5-C6
E. N. axillaris utgår inte från brachialplexat
A: Svar: D. N. axillaris består av neuron från spinalnivå C5-C6

Q: Efter en reposition av en axelledsluxation brukar patienterna få en slynga för att hålla humerus på plats och förhindra re-luxation. Under denna period är det viktigt att göra övningar för att behålla rörligheten i armbågsleden, vilken annars riskerar att bli stel. Vilken av nedanstående muskler har som enda uppgift att flektera i armbågsleden?
A. M. brachioradialis
B. M. brachialis
C. M. biceps brachii
D. M. triceps brachii
E. M. coronobrachialis
A: Svar: B. M. brachialis

Q: En vanlig ritual bland läkarstudenter är att efter avklarad tenta inmundiga alkohol, vars sedativa effekt inte sällan leder till långvarig sömn. Råkar man somna med sin arm i en olycklig ställning kan man drabbas ett syndrom vid namn ”Saturday night palsy”, en sorts övergående nervpåverkan. Symptomen inkluderar dropphand (oförmåga att dorsiflektera i handleden), nedsatt känsel på tumme, pekfinger och långfinger, samt nedsatt känsel på handryggen. Vilken nerv är troligtvis påverkad?
A. n. ulnaris
B. n. radialis
C. n. medianus
D. n. cutaneus radii
E. n. musculocutaneus ulnae
A: Svar: B. n. radialis

Q: Smärta i ryggen kan drabba vem som helst och som läkare kommer du att behöva fundera på vad det egentligen är för struktur som drabbats. Vilken av nedanstående strukturer i ryggen är inte smärtkänslig?
A. Anulus fibrosus
B. Benhinnan på corpus vertebrae
C. Ligamentum longitudinale posterius
D. Liqour cerebrospinalis
E. Muskelfästen i m.erector spinae
A: Svar: D. Liqour cerebrospinalis

Q: Vad heter höftledens viktigaste abduktorer och varför är de viktiga under en normal gångcykel (2 p)?
A: Svar: M. gluteus medius och minimus. Musklerna på den sida som är i understödsfas håller bäckenet horisontellt när det motsatta benet är i svävfas.

Q: Vilken funktion har det främre respektive bakre korsbandet i knäleden under en normal aktiv flexionextensions rörelse i denna led? (2 p)
A: Svar: Det bakre korsbandet stoppar translationsrörelsen av tibia på femur under flexionens första del så att inte tibia förskjuts posteriort om femurkondylen (1p).
Det främre korsbandet stoppar den avslutande translationsrörelsen vid extension så att inte tibia förskjuts framför femurkondylen (1p).

Q: Vilken spinalnerv träder ut genom det foramen intervertebrale som avgränsas av kotorna L4 och L5? (1 p)
A: Svar: L4 nerven

Q: På vilken nivå (i förhållande till kotpelaren) brukar man hos en vuxen person finna ryggmärgens nedre spets? (1 p)
A: Svar: vid övergången mellan kota L1 och L2

Q: Patellarreflexen utlöses när ett lätt slag träffar strax under knäskålen. Vilken typ av receptor (sinnesorgan) och vilket adekvat stimulus startar den afferenta signaleringen till ryggmärgen?
A. Golgis senorgan aktiveras av att senan till m. quadriceps spänns
B. Golgis senorgan aktiveras av att senan till m. quadriceps förlängs
C. Muskelspolar i m. quadriceps aktiveras av att muskelfibrer i m. quadriceps förlängs
D. Muskelspolar i m. quadriceps aktiveras av att muskelfibrer i m. quadriceps kontraheras
E. Nociceptorer i huden i patella‐området aktiveras av att huden deformeras
A: Svar: C. Muskelspolar i m. quadriceps aktiveras av att muskelfibrer i m. quadriceps förlängs

Q: Vilket besvär leder en fullständig skada och förlorad funktion på det ulnara collateralligamentet i metacarpophalangea (MCP)-1 till?
A. Oförmåga att adducera MC1
B. Oförmåga att bära en tung matkasse som hänger i DIP-ledernas palmara veck
C. Oförmåga till kraftfullt grepp mellan tummen och pekfingret
D. Svårt att nyttja handen som stödyta vid skrivande
E. Svårt att rotera (pro-/supinera) underarmen
A: Svar: C. Oförmåga till kraftfullt grepp mellan tummen och pekfingret

Q: Vilket alternativ beskriver bäst axelleden?
A. Grund ledskål och stort ledhuvud
B. Hoppar sällan ur led
C. Kraftiga stabiliserande ligament
D. Skelett och ligament som stabiliserar utan muskelkraft
E. Stor och djup ledskål och litet ledhuvud
A: Svar: A. Grund ledskål och stort ledhuvud

Q: Använd bilden nedan:
a) Vilken pil markerar fästet för tendo biceps brachii?
b) Vilken pil markerar articulatio radioulnaris proximalis?
c) Vilken pil markerar radius ledhuvud?
A: a) D
b) F
c) B

Q: De ischiocrurala musklerna har fått sitt namn baserat på ursprung och fäste.
A) Vilka är de? (1p)
B) Vilka gemensamma funktioner har de över den/de led/leder de passerar? (1p).
A: Svar:
A) De heter m. biceps femoris , m. semitendinosus och m. semimembranosus.
B) Gemensamt så extenderar de i art. coxae och flekterar i art. genu.

Q: Vilka funktioner har de viktigaste anatomiska strukturerna i fotvalvet? (2 p)
A: Svar: Benens form, (korta och långa) ligament (mellan benen samt vissa underbensmuskler).
Funktionen är att fördela kroppstyngden över en större yta (minskar kompressionsbelastning och underlättar balansen) och att lagra energi (som återanvänds vid nästa stegs frånskjut, ca 16% av isättningsenergin)

Många gånger, under din framtida gärning som läkare, kommer du att behöva förklara saker för dina patienter. Då kan det vara en fördel att kunna rita enkla teckningar och peka ut olika anatomiska detaljer på dessa. Du skall nu rita en rimligt välliknande bild av en typisk ryggkota och märka ut följande detaljer: (3 p)
1) Processus spinosus
2) Pediculus vertebrae
3) Processus articularis (det finns, som du nog vet 4 stycken på de flesta kotor men det räcker att du ritar ett av dessa med riktig placering)

Q: Neuropati är dysfunktion i en (mono-) eller flera (polyneuropati) nerver. Den kliniska bedömningen förutsätter en klar bild av vilka nerver som innerverar huden sensoriskt.
Markera på stencilen nedan vilka perifera nerver som innerverar vilket område. (4 p)
A: Svarsaspekt:
Obligatoriska komponenter för poäng:
• Ulnaris på dig 5 både fram och baksida - 1p
• Medianus i handflatan - 1p
• Radialis på handryggen radiellt - 1p
• Medianus dorsalt distalt på dig 2 och 3 - 1p
Kommentar:
Det vanligaste felaktiga svaret var i att ange medianus för handryggens sensorik över MC och dig 2-4 (variationer av angiven täckning förekom). Även att ange radialis för tummens palmara hudyta ingick oftast i dessa felaktiga svar. Ett annat vanligt förekommande fel var att ange segmentella nivåer (en del korrekta, en del inkorrekta) istället för perifera nerver. De studenter som får godkänt på tentamen men hade dessa eller liknande felaktiga svar på frågan uppmanas å det bestämdaste att inför klinisk placering försäkra sig om korrekt kunnande gällande:
- De perifera nervernas sensoriska innervation i handen
- De konceptuella och konkreta skillnaderna mellan perifera nerver och dermatom
- Segmentell innervation av handen

Q: Vilken del av kotan är märkt med ”X”?
A. Pediculus vertebrae
B. Foramen vertebrale
C. Processus spinosus
D. Lamina vertebrae
E. Corpus vertebrae
A: Svar: D

Q: Vad heter ligamentet som binder samman de strukturer på kotorna som i bilden är märkt med ”Y”?
A. Lig. longitudinale anterius
B. Lig. longitudinale posterius
C. Lig. supraspinale
D. Lig. intertransversarium
E. Lig. Interspinale
A: Rätt Svar: C & E
Kommentar: Pga otydlig pil vid Y gavs även rätt för E.

Q: Ryggmärgen är inte jämntjock. Vad förklarar bäst intumescentia cervicalis och lumbalis?
A. De delar av ryggraden som är mer rörlig behöver tjockare ryggmärg som skydd för nerverna
B. Förtjockningen utgörs av utgående nerver till armen respektive benet
C. Ingen vet riktigt, det bara ser ut så
D. Utgörs av balansneuron som hjälper lillhjärnan uppfatta att vi står upprätt
E. Ärrbildning som ökar med åldern
A: Svar: B. Förtjockningen utgörs av utgående nerver till armen respektive benet

Q: Diskbråck är fruktad men vanlig åkomma bland befolkningen. Viken nivå sitter ett diskbråck som orsakar ritzopati (neurogen nervsmärta längs nervens försörjningsområde) vid laterala malleolen?
A. L3
B. L4
C. L5
D. S1
E. S2
A: Svar: D & C
Kommentar: Vi efterfrågar det svar som är mest rätt, vilket är S1, dock visar litteraturen olika och de underliggande dissektionerna är väldigt få. Därför ges rätt även för L5.

Q: Ibland behöver en läkare ta arteriellt blodprov från ett kärl i ljumsken. Som kandidat snart i klinisk verksamhet är du självklart motiverad att inte sticka nålen i n. femoralis. Hur ligger n. femoralis i relation till a. femoralis i höjd med lig. inguinale?
A. Medialt om artären
B. Lateralt om artären
C. Precis under artären
D. Framför artären
E. Den är långt från artären i höjd med lig. inguinale
A: Svar: B. Lateralt om artären

Q: En känd och vördad docent i biomekanik föreläste på benavsnittet om tvåledsmuskler kring knäleden. Vilken av följande muskler kan extendera i höftled och flektera i knäled?
A. M. biceps femoris, caput longum
B. M. biceps femoris, caput breve
C. M. quadriceps femoris, vastus medialis
D. M. rectus femoris
E. M. gluteus maximus
A: Svar: A. M. biceps femoris, caput longum

Q: Vilken av följande muskler har extensionsförmåga i både axel- och armbågsled?
A. M. biceps brachii caput breve
B. M. biceps brachii caput longum
C. M. triceps brachii caput mediale
D. M. triceps brachii caput laterale
E. M. triceps brachii caput longum
A: Svar: E. M. triceps brachii caput longum

Q: M. anconeus är en mindre muskel i armbågsregionen. Vilket påstående beskriver bäst dess funktion?
A. Svag armbågsextensor
B. Svag armbågsflexor
C. Stark armbågsextensor
D. Stark armbågsflexor
E. Underarmspronerare
A: Svar: A. Svag armbågsextensor