Title: DFM2 tenta / Arbetsfysiologi

Q: Vilken av följande faktorer har störst påverkan på det maximala syreupptaget (VO2max) hos en frisk person? (1p)
1. Maximal hjärtminutvolym
2. Lagrad mängd kolhydrater i levern
3. Lungans vitalkapacitet
4. Andelen typ II muskelfibrer
5. Total plasmavolym
A: Rätt: Maximal hjärtminutvolym

Q: En av dina patienter på vårdcentralen där du arbetar är väldigt otränad, och ni kommer överens om att det vore bra om hen började träna. Du gör ett maximalt syreupptagningstest för att kunna mäta förändringar av träningsprogrammet. Patienten tränar cykel och löpning regelbundet under tre månader och kommer tillbaka till dig för återbesök. Du ser att den respiratoriska kvoten (RER = VCO2/VO2) är lägre på samma submaximala nivå efter att patienten har tränat i tre månader. Vad beror denna minskning på?
A. Ökade kolhydratlager i levern
B. Skift från kolhydrat- till fettmetabolism
C. Ökad ventilation
D. Ökad utvädring av CO2
E. Minskat syrebohov i aktiv vävnad
A: Rätt: Skift från kolhydrat- till fettmetabolism

Q: På vilket sätt skulle hjärtfrekvens, slagvolym och blodflöde till muskeln påverkas vid fysiskt arbete på samma submaximala intensitet i varmt klimat (30 grader) jämfört med ett svalare klimat (13 grader)? (↑: högre, ↓: lägre, =: samma)
A: Rätt svar: D

Regelbunden fysisk aktivitet förbättrar hälsan och den som är fysiskt aktiv har lägre risk att dö en förtida död.
Beskriv tre anpassningar som sker i hjärta och kärl. Förklara de bakomliggande fysiologiska och molekylära mekanismerna bakom den minskade risken för hjärt- och kärlsjukdom. (3p)

Q: Förklara varför uppvärmning (lätt muskelarbete) skulle kunna leda till en minskad produktion av laktat i berörda muskler vid en ökning av intensitet (till exempel från stående till springande).
(2 p)
A: Svar: Kontraktion leder till direkt vasodilatation och ökat blodflöde till berörd muskel. En ökning av metaboliter leder också till vasodilatation även om det tar lite längre tid. Dessutom är hjärtminutvolymen högre vilket leder till en ökad leverans av syre till muskeln. Ett ökat blodflöde till den arbetande vävnaden leder till en större möjlighet för muskeln att arbeta aerobt.

Q: Vilket av följande borde ge den största ökningen i VO2max hos en frisk, 30-åring som tränar löpning 3 gånger/ vecka?
1. Fördubbling av PO2 i inandningsluften under VO2max-testet
2. Transfusion av 1 liter blod 30 min innan VO2max-testet
3. Ökat intag med kolhydrater (100 g) 24 timmar innan VO2max-testet
4. Administration av en beta-blockare för att sänka hjärtfrekvensen innan VO2max-testet
5. Ökat intag av bikarbonat (15 g) 4 timmar innan VO2max-testet
A: Svar: Transfusion av 1 liter blod 30 min innan VO2max-testet

Q: Beata (75 år) och hennes dotterson Christian (20 år) har bestämt sig för att börja styrketräna tillsammans. Beata är orolig för Christians inaktiva livsstil framför datorn. Christian vill att mormor, som inte tränar utöver kortare promenader, skall undvika benskörhet och andra sjukdomar som han förstått att styrketräning kan bidra till att förebygga. De går noggrant tillväga och börjar med att läsa på om muskulaturens anatomi och fysiologi.
Vilka styrkeeffekter kan Beata respektive Christian räkna med efter 12 veckors träning (3 pass/vecka, 3 set knäledsextension med 10 repetitioner på 70% av maximal belastning)? Motivera ditt svar. Resonera kort (1-2 meningar) kring hur effekterna av träning kan skilja mellan Beata och Christian. (3p)
A: Svarsaspekter: Båda kan räkna med att ha ökat sin styrka. Sannolikt har Beata ökat sin styrka med 50-60 % eller mer och Christian kanske 20-30 %. Denna skillnad beror på att Beata, såsom hos de flesta otränade äldre personer, innan träningsperioden inte kunde rekrytera och aktivera sina motoriska enheter i samma utsträckning som Christian. Den största delen av Beatas förbättrade styrka beror på förbättrad neuromuskulär funktion (förbättrad rekrytering, aktivering och koordination). Christians styrkeökning beror på en kombination av förbättrad neuromuskulär funktion och ökad tvärsnittsyta i m quadriceps femoris, särskilt uttalat i Typ II-fibrerna.

Q: Regelbunden uthållighetsträning leder till en rad förändringar i skelettmuskulaturens metabolism. Vid arbete på en given submaximal arbetsintensitet, i vilket av följande alternativ sker en ökning i skelettmuskulaturen efter 6 månaders uthållighetsträning?
A. Andelen ATP (%) som bildas aerobt med fettsyror som substrat
B. Koncentrationen av laktat (mmol/L)
C. Mängden ATP som används per minut
D. Mängden glykogen (g/min) som används
E. Mängden koldioxid som frisätts
A: Svar: A. Andelen ATP (%) som bildas aerobt med fettsyror som substrat

Q: Regelbunden uthållighetsträning leder till en rad förändringar i olika vävnader. Vilket av följande alternativ är korrekt?
A. Andelen (%) typ IIx-fibrer ökar i skelettmuskulaturen
B. Blodets hemoglobinkoncentration (g Hb/L) ökar
C. Blodets insulinkoncentration (IE/L) ökar
D. Lungornas vitalkapacitet (L) ökar
E. Mitokondriemängden (%) ökar i skelettmuskulaturen
A: Svar: E. Mitokondriemängden (%) ökar i skelettmuskulaturen

Q: Regelbunden uthållighetsträning leder till en rad förändringar som kan uppmätas vid arbete på en given submaximal arbetsintensitet. Vilket av följande alternativ är korrekt för ett cykelarbete som utförs på 150 W belastning efter 6 månaders uthållighetsträning jämfört med före?
A. Arbetspulsen (slag/min) är oförändrad
B. Den perifera resistensen (mmHg⋅min⋅mL-1) är högre
C. Det arteriella blodtrycket (mmHg) är lägre
D. Koncentrationen av adrenalin (nmol/L) är högre
E. Minutventilationen (L/min) är högre
A: Svar: C. Det arteriella blodtrycket (mmHg) är lägre

Q: Du arbetar på en vårdcentral och träffar en patient som skulle gynnas av ökad fysiskt aktivitet. Patienten är tveksam till att börja träna eftersom hen inte ”brukar kunna se några mätbara resultat”, men går med på att påbörja ett program med konditionsträning i tre månader. På din mottagning finns en motionscykel där du kan ställa in arbetsbelastning i Watt (W) och som kan mäta hjärtfrekvens.
Hur skulle du kunna använda cykeln för att visa patienten att hen har fått effekt av träningen? Motivera ditt svar med hjälp av relevanta fysiologiska förändringar som sker efter konditionsträning i tre månader. (3 p)
A: Svar:
Patienten kan cykla på en bestämd intensitet (ex 100 W) före och efter träningsperioden. Hjärtfrekvensen ska sjunka på samma submaximala intensitet om patienten blir bättre tränad. Rätt ges även för beskrivning av ex Åstrand test före och efter träningsperioden. Hjärtfrekvensen sjunker på grund av en ökad slagvolym (pga ökad inner diameter och muskelmassa i vänster kammare, och ökad blodvolym) och minskad pressor respons från metaboliter i den aktiva muskeln pga förbättrad oxidativ förmåga.

Q: Du får besök på vårdcentralen av en patient som upplever sig bli trött av minsta lilla ansträngning. En utredning visar att patienten har anemi vilket förklarar patientens ”kraftlöshet” vid fysiskt arbete.
Redovisa på vilka olika sätt en ökad syreleverans till arbetande muskler uppnås under normala omständigheter. Ange dessutom på vilket sätt anemi till följd av minskad blodkroppskoncentration inverkar på blodets flödesmotstånd. (4 p)
A: Svarsaspekt: Ökad syreleverans uppnås genom:
Lokal kärlvidgning på grund av ansamling av dilaterande metaboliter (adenosin, H+, K+, CO2, etc). Sammantaget ger detta ökat totalflöde till arbetande muskler.
Rekrytering av fler kapillärer: Detta sker till följd av det ökade perfusionstrycket och den lokala kärldilatationen, och gör att utbytesytan ökar och medelavståndet för diffusion från kapillär till cellernas mitokondrier minskar.
Ökad extraktion av syrgas: hemoglobinets syredissociationskurva förskjuts åt höger pga lokal ökning av H+, CO2 och temperatur.
Blodets flödesmotstånd minskar p.g.a. minskad viskositet (blodets viskositet ökar exponentiellt med erytrocytvolymfraktionen).

Q: Vad är effekterna av 6 månaders uthållighetsträning (cykling) och styrketräning (på gym) för två otränade personer vad gäller parametrarna i tabellen? Indikera om de ökar (↑), minskar (↓), eller är oförändrade (=). (3 p)
A: Svar:

Q: Vilken är den viktigaste energikällan under 100 m löpning med maximal hastighet?
A. Aerob nedbrytning av glykogen som lagrats i levern.
B. Aerob nedbrytning av glykogen som lagrats i muskelfibrerna.
C. Aerob nedbrytning av kreatinfosfat som lagrats i muskelfibrerna.
D. Anaerob nedbrytning av glykogen som lagrats i levern.
E. Anaerob nedbrytning av kreatinfosfat som lagrats i muskelfibrerna.
A: Svar: E. Anaerob nedbrytning av kreatinfosfat som lagrats i muskelfibrerna.

Q: På vilket sätt förändras PCO2 i arteriellt blod, jämfört med vila, under ett maximalt syreupptagningstest (VO2max test) hos en person vars mjölksyratröskel ligger på 60% av VO2max?
A. Det beror på personens kondition
B. Ingen förändring vid 40% av VO2max, lägre vid 80% av VO2max
C. Lägre vid 50% av VO2max
D. Successiv ökning relaterat till arbetsintensitet
E. Högre över mjölksyratröskeln (över 60% av VO2max)
A: Svar: B. Ingen förändring vid 40% av VO2max, lägre vid 80% av VO2max

Q: Ett submaximalt arbetsprov kan användas för att skatta en persons maximala syreupptag (VO2max). Vad är viktigt att tänka på under testet för att minska risken för felkällor?
A. Laktatkoncentrationen i blodet ska ligga över 4 mM
B. Hjärtfrekvensen ska nå minst 90% av maximal hjärtfrekvens
C. Hjärtfrekvensen ska nå steady state innan belastning ökas
D. Personen ska nå en skattning på minst 17 på Borgskalan
E. Personen ska inte ha ätit något de senaste 18 timmarna
A: Svar: C. Hjärtfrekvensen ska nå steady state innan belastning ökas

Q: Vilken mekanism är primärt ansvarig för ökningen i slagvolym som ses vid akut arbete under 50% av maximal arbetsbelastning?
A. Ökad hjärtfrekvens
B. Ökad kontraktilitet
C. Ökad tid i systole
D. Ökad total perifer resistans
E. Ökat venöst återflöde
A: Svar: E. Ökat venöst återflöde

Q: Du är på gymmet och tränar biceps genom att utföra armbågsflexion med vikt och känner att blodflödet till biceps ökar efter att du har utfört 15 repetitioner. Vilken fysiologisk mekanism är viktigast för att säkerställa att den arbetande bicepsmuskeln får tillräcklig genomblödning?
A. Ökad plasmakoncentration av adrenalin
B. Ansamling av lokala metaboliter
C. Minskad aktivitet i parasympatiska nervfibrer från förlängda märgen
D. Minskad resistans i mag-tarmkanalens arterioler
E. Ökat venöst återflöde på grund av muskelpumpen
A: Svar: B. Ansamling av lokala metaboliter

Q: Nervsignaler från vilken av följande strukturer medverkar främst till ökningen i ventilation vid submaximalt fysiskt arbete under laktattröskeln?
A. Centrala kemoreceptorer
B. Perifera kemoreceptorer
C. Kemoreceptorer i muskeln
D. Mekanoreceptorer i muskler och leder
E. Hypothalamus
A: Svar: D. Mekanoreceptorer i muskler och leder

En 25-årig läkarstudent som ej tränat tidigare har bestämt sig för att börja med cykelträning. Hen genomför detta 3 gånger per vecka, 60 min per tillfälle med en intensitet som motsvarar 80 % av max-puls (maximal hjärtfrekvens). Före träningsperioden genomför studenten ett submaximalt cykeltest på 150 W belastning och ett maximalt test där hen på grund av utmattning avslutar testet på 220 W.
Redogör för effekterna av 3 månaders uthållighetsträning vid ett submaximalt arbete respektive ett maximalt arbete till utmattning på hjärtminutvolym (cardiac output) och ventilation (2 p).

Q: Hur skiljer sig syreupptaget (VO2) mellan en tränad och en otränad person på samma submaximala nivå, exempelvis 100 W belastning på en motionscykel? Personerna är av samma kön, jämnstora och i övrigt friska.
A. Högre hos den tränade personen pga att slagvolymen är högre
B. Lägre hos den tränade personen pga ökad blodvolym och hypertrofi av vänster kammare
C. Högre hos den tränade pga ökad sympatikusstimulering till pacemakercellerna
D. Lägre hos den tränade personen pga ökad anaerob metabolism
E. Skiljer sig inte eftersom belastningen är densamma
A: Svar: E. Skiljer sig inte eftersom belastningen är densamma

Q: Redogör kort för hur energiomsättningen förändras under ett maximalt syreupptagningstest, dvs hur och varför skiljer sig substratanvändningen när intensiteten ökar? (2 p)
A: Svar: en ökad intensitet kräver fler och snabbare korsbyrggecykelinteraktioner. Därför måste ATP produceras snabbare. Substratanvändningen skiftar från huvudsaklig fettförbränning (långsam) till kolhydratförbränning och till sist anaerob glykolys.

Q: Fysisk träning har stor effekt vid artros och utgör tillsammans med viktkontroll grunden i artrosbehandling. Bland annat sker en förbättring av funktion (styrka, balans, uthållighet) och livskvalitet samt en minskning av smärta. En artrospatient som tränat en kombination av styrkeoch uthållighetsträning i 12 veckor sätter sig på en testcykel och börjar trampa på en tung belastning (150 W).
Redogör för hur nedanstående fysiologiska variabler påverkas när patienten cyklar (på en känd belastning – 150W). Jämför också (ökar, minskar är oförändrat eller ändras på annat sätt) med hur det var innan träningsperioden (på samma belastning – 150 W). (4 p)
A. Cirkulationssystemet (hjärtat, blodflödet, blodflödesfördelningen, blodtryck)
B. Andning
A: Svarsförslag:
A. Cirkulationssystemet (hjärtat, blodflödet, blodflödesfördelningen, blodtryck) Pulsökningen är mindre uttalad (5-20 lägre puls), slagvolymen är högre, hjärtminutvolymen och blodflödet till arbetande muskler likartade, något lägre blodflöde till hud och splanknikus, blodtrycket lägre (5-15 mmHg) (2,5 p)
B. Andning Ventilationen ökar genom både en ökad TV och andningsfrekvens. Andningsminutvolymen lägre (10-40 l/min), andningsfrekvensen lägre (10/min) (1,5 p)

Jämför effekten av 6 månaders regelbundet (3 gånger 45 min/ vecka), utförd styrketräning med regelbundet utförd uthållighetsträning. Vilken typ av träning ger störst effekt på följande faktorer?
a. Hjärtat: storlek och vilopuls
b. Senor och ledband
c. Rekrytering och aktivering av motorenheter (3 p)

Q: Hur skiljer sig slagvolymen mellan en tränad och en otränad person på samma submaximala nivå, exempelvis 100 W belastning på en motionscykel? Personerna är av samma kön, jämnstora och i övrigt friska.
A. Högre hos den tränade personen pga ökad blodvolym och hypertrofi av vänster kammare
B. Högre hos den tränade pga ökad sympatikusstimulering till hjärtats kontraktila celler
C. Lägre hos den tränade personen pga att belastningen inte är lika tung
D. Lägre hos den tränade personen pga att hjärtfrekvensen är högre
E. Skiljer sig inte eftersom belastningen är densamma
A: Svar: A. Högre hos den tränade personen pga ökad blodvolym och hypertrofi av vänster kammare

Förklara hur anpassning till uthållighetsträning, exempelvis löpning, (45 min, 3-4 gånger/vecka under 3 månader) i hjärta respektive blodkärl kan bidra till förbättrad hälsa och funktion samt ge exempel på underliggande biokemiska, molekylära eller fysiologiska mekanismer som kan bidra till detta. (4 p)

Q: Vilken typ av stimuli är primärt ansvarig för den ökade minutventilationen under submaximalt arbete?
A. Baroreceptorer som känner av ökat arteriellt blodtryck
B. Centrala kemoreceptorer som känner av ökat arteriellt CO2
C. Mekanoreceptorer som känner av muskelkontraktioner och ledrörelser
D. Perifera kemoreceptorer som känner av minskat arteriellt O2
E. Perifera kemoreceptorer som känner av ökat arteriellt CO2
A: Svar: C. Mekanoreceptorer som känner av muskelkontraktioner och ledrörelser

Q: Vilken är den främsta faktorn som leder till ökad styrka hos en person som har styrketränat i tre månader?
A. Minskad antagonisthämning
B. Tillväxt av fler antal muskelfibrer
C. Ökad fiberstorlek
D. Ökad kapillärisering
E. Ökad mitokondrietäthet
A: Svar: C. Ökad fiberstorlek

Q: Vilken av följande aktiviteter borde framkalla mest träningsvärk?
A. Jogga 5 km på ett löpband.
B. Promenera 10 km på plan mark.
C. Sitta i jägarvila (lutad mot en vägg med knä‐ och höftled i 90 grader) i 3 minuter.
D. Springa i en nedförsbacke 30 gånger.
E. Springa uppför en lång trappa 30 gånger.
A: Svar: D. Springa i en nedförsbacke 30 gånger.

Q: Fysisk inaktivitet är negativt för fysisk och psykisk hälsa. Exempel på tillstånd som kan förebyggas med ökad fysisk aktivitetsnivå eller där sjukligheten minskar om en person blir mer fysiskt aktiv är ischemisk hjärtsjukdom (angina pectoris, kärlkramp i bröstet), hypertoni (högt blodtryck) och diabetes mellitus typ 2.
Vilka är de bakomliggande fysiologiska mekanismerna bakom sjukdomsspecifika förbättringar som sker efter 3 månaders ökad mängd aerob fysisk aktivitet (konditionsträning) hos personer med hypertoni respektive diabetes mellitus typ 2? (4p )
A: Svar:
Hypertoni: Minskad perifer resistens genom förbättrad endotelial funktion, något minskad viskositet genom ett sänkt Hb, sänkt plasmakoncentration av adrenalin leder till lägre blodtryck
Diabetes mellitus typ 2: Ökad antitrombotisk aktivitet i koagulationssystemet leder till lägre risk för blodproppar, Ökad insulinkänslighet, bl.a. genom ökad förekomst av GLUT-4 leder till lägre blodglukoskoncentration, förbättrad mitokondriefunktion

Q: Den respiratoriska kvoten (RER = VCO2/VO2) ökar under ett maximalt syreupptagningstest. Vad beror denna ökning på?
A. Minskad utvädring av CO2
B. Minskat syreupptag i aktiv vävnad
C. Skift från huvudsaklig fettmetabolism till anaerob metabolism
D. Sänkt ventilation
E. Sänkning i arteriell syremättnad
A: Svar: C. Skift från huvudsaklig fettmetabolism till anaerob metabolism

Q: Du har en ung, frisk patient som insisterar på att det är bra att äta höga doser av antioxidanter eftersom hen löptränar mycket. Vilken är den fysiologiska förklaringen till att patientens tanke inte stämmer?
A. Antioxidanter hämmar det glykolytiska systemet
B. Antioxidanter hämmar fria syreradikaler som bildas vid träning och som behövs för mitokondriell tillväxt
C. Antioxidanter påverkar antalet motoriska enheter i muskeln
D. Antioxidanter stimulerar det inflammatoriska svaret som behövs för adaptation till träning
E. Antioxidanter stimulerar katabola processer i muskeln
A: Svar: B. Antioxidanter hämmar fria syreradikaler som bildas vid träning och som behövs för mitokondriell tillväxt

Q: Ett av de nationella målen för läkarutbildningen är att ”visa förmåga att initiera och genomföra hälsofrämjande och förebyggande arbete inom hälso- och sjukvården för såväl enskilda som grupper av patienter”. Detta mål har inte alltid haft en stor plats i utbildningen, men tack vare de kunskaper du har fått under kursen kan du enkelt förklara för en patient varför fysisk aktivitet kan vara hälsofrämjande.
En av de positiva effekterna med fysisk aktivitet är att det kan förbättra lipidstatus i blodet.
Hur transporteras endogent producerade fettsyror från levern ut till perifera vävnader? Vilket enzym behövs för vävnadsupptaget och hur påverkas det av regelbunden fysisk aktivitet? (2 p)
A: Svar: VLDL transporterar endogena fettsyror som triacylglyceroler från levern ut till perifera vävnader och vävnadsupptaget kräver enzymet lipoproteinlipas. Lipoproteinlipas (i muskel) ökar med regelbunden fysisk aktivitet.

Q: I samband med hårt fysiskt arbete sker en kraftig cirkulationsomställning i kroppen.
a) Ange i tabellen nedan vilka organ/organsystem som svarar mot de givna värdena beträffande procentuell andel av hjärtminutvolymen och totalt blodflöde vid vila respektive tungt fysiskt arbete. Du har att välja mellan hjärna, hjärta, viscera (mage, tarm, lever m.m.) samt skelettmuskulatur.
b) Redovisa vilken huvudsaklig mekanism som ligger till grund för förändringen av blodflödet i de arbetande musklerna respektive viscerala organ. (4p)
A: Svar:
a)
1) Hjärna
2) Skelettmuskulatur
3) Hjärta
4) Mage-tarm
b) I arbetande muskler medieras blodflödesökning lokalt ffa genom produktion och ansamling av metaboliter i vävnaden (CO2, sänkt pH, adenosin, laktat m.m.) vilka dilaterar resistanskärlen (små artärer/arterioli). Blodflödet till splanchnicusorganen reduceras pga generellt sympatikuspåslag (ger vasokonstriktion i viscerala organ) i samband med muskelarbetet. Härigenom sker omfördelning av hjärtminutvolymen från icke arbetande till arbetande vävnad.

Q: Löpning i backe är en populär träningsform. När man springer uppför backen utför benens muskler närmast uteslutande koncentriska kontraktioner, dvs de förkortas aktivt. När man springer tillbaks nedför backen utför musklerna även bromsande excentriska kontraktioner, dvs de sträcks ut samtidigt som de är aktiverade.
Träning kan grovt delas in i uthållighets- och styrketräning.
a) Vilken av de två typerna av träning dominerar när man springer uppför backen?
b) Vilken av de två typerna av träning dominerar när man springer tillbaks nedför backen? Motivera ditt svar. (2 p)
A: Svar:
a) Uthållighetsträning. Koncentriska kontraktioner där kraften är förhållandevis låg och energikonsumtionen hög.
b) Styrketräning. Excentriska kontraktioner med större krafter och liten energikonsumtion.

Q: Vilka stimuli gör att minutventilationen ökar vid moderat respektive tungt arbete (exempelvis jogging respektive springa 800 m så fort du kan)?
Relatera ditt svar till blodets syrgas- och koldioxidinnehåll. (2 p)
A: Svarsaspekt: Under mjölksyratröskeln är det ffa stimuli från receptorer i muskler som känner av rörelse och metaboliter, samt stimuli från motorcortex. Perifera och centrala kemoreceptorer för CO2 finjusterar samtidigt så att PCO2 hålls oförändrat jämfört med vila, medan de O2-känsliga receptorerna normalt inte har någon betydelse. Vid mycket tungt arbete med laktatansamling i blodet stimuleras arteriella H+-receptorer som ger en så kraftig ventilationsökning att arteriella PCO2 sjunker markant under vilonivån.
Kommentar: det vanligaste felet i studenternas svar var att ange PCO2 eller PO2 som drivande faktor för ventilationen vid moderat arbete. Viktigt att tänka på att även om PCO2 och PO2 i venöst blod förändras vid arbete så kommer inte det arteriella blodet påverkas då den externa respirationen hos en frisk person inte är påverkad  blodet som har passerat lungan kommer inte att skilja mycket från vila.

Q: En patient med dålig kondition (lågt VO2max) kommer till dig och undrar om det är värt att börja träna. ’Självklart’, säger du. Hur kommer följande parametrar förändras hos patienten efter 3 månader av konditionsträning (ex cykling, löpning) om hen testas på samma submaximala nivå (ex 100 W på motionscykel)? (↑: ökar, ↓: minskar, =: ingen förändring)
A: Rätt svar: D
Ventilationen kommer att minska som en effekt av sänkt RQ värde när en person får bättre kondition. Dock är den effekten inte helt tydlig beroende på hur bra kondition personen hade innan träningsperioden. Därför har vi gett rätt även för alternativ E.

Q: Vilken av följande parametrar kommer sannolikt inte att öka i samband med aerobt fysiskt arbete?
A. Diastoliska blodtrycket
B. Hjärtfrekvensen
C. Pulstrycket
D. Slagvolymen
E. Venösa återflödet
A: Svar: A. Diastoliska blodtrycket

Q: Under intervallträning konsumeras energi i skelettmuskelfibrerna framför allt av:
A. Nedbrytning av glykogen
B. Nedbrytning av fetter
C. Samtidig nedbrytningen av glykogen och fetter
D. Na+-K+- och Ca2+-pumpar i muskelfibrernas ytmembran
E. Det sarkoplasmatiska retiklets Ca2+-pumpar och korsbryggorna
A: Svar: E. Det sarkoplasmatiska retiklets Ca2+-pumpar och korsbryggorna