Title: T4 / BV6 / Modul 1 / Intro till bakteriologi

Q: Vilka typer av kocker finns?
A: - Kock
- Diplokock
- Diplokock (med kapsel)
- Streptokocker
- Stafylokocker

Q: Vilka typer av stavar finns det?
A: - Kockoid stav
- Stav
- Diplostav
- Streptostavar

Q: Vilka typer av bakterier med tillhygge finns?
A: - Hyfa
- Stjälke

Q: Vilka andra typer av bakterier finns?
A: - Koryneform (klubbformad)
- Vibrio
- Spirillum
- Sprioket
- Filamentös

Q: Hur kan en bakterie sammanfattas?
A: - Encelliga organismer
- Prokaryoter
- Arvsmassa gjort av DNA (fritt), ej cellkärna
- Har inte organeller
- Har unik cellvägg

Q: Vilka strukturer har ej alla bakterier vs alla bakterier?
A: Alla:
- Cellvägg
- Plasmamembran
- Arvsmassa
- Ribosom
Ej alla:
- Kapsel
- Plasmid
- Flagell
- Pilus/fimbria

Q: Hur kan en coccus-form se ut?
A: S. Aureus har bara 1 membran egentligen

Hur kan en stavform se ut?

Q: Hur ser den gram- ytstrukturen ut (cellvägg)?
A: - Gram - har 2 membran, yttre, inre och sedan en mindre cellvägg mitt emellan av peptidoglykaner och vi har det periplasmata området emellan de 2 membranen
- Har proteiner i det yttre

Q: Vilka 2 typer av bakterier finns det (cellvägg)?
A: - Gram +
- Gram -

Q: Hur ser den gram+ ytstrukturen ut?
A: Har bara 1 membran, men en tjock cellvägg av peptidoglykan på utsidan av cellväggen

Q: Hur kan man identifiera om bakterier är gram+/-?
A: Primärfärg sätter sig i cellväggen - stannar i de gram+, lämnar i de gram-

Vad består cellväggen av, kort?

Q: Vad finns mellan sockerlagren i cellväggen?
A: Mellan dessa sockerkedjor finns aa som kopplar ihop de olika kedjorna
- Socker + aa är peptidoglykan som bildar korsbindingar och skapar denna struktur
- Avgör bakteriens form

Q: Hur kan cellväggen se ut hos gram+ bakterier?
A: Gram+ kan ha en brygga mellan de olika aa medan i gram- är det en direkt koppling melan D-Ala

Q: Vad sker med cellväggen när bakterier växer?
A: Denna struktur måste ändras och formas när bakterien växer trots att den är mycket stabil
- Den måste klippas upp och byggas om
- Genom att bryta upp kopplingarna kan man lösgöra strukturen och börja prod mer av glykankejdan och koppla ihop det med peptider
- Sker hela tiden när bakterien växer

Q: Vad sker med bakteriens cellvägg vid tillväxt?
A: Cellväggen bryts ned och byggs upp vid tillväxt

Q: Vilka olika enzymer bygger upp och klyver väggen?
A: - Class A PBPs (GTase, DD-TPase)
- Endopeptidases
- Lytic Transglycosylases

Q: Vad gör class A PBPs?
A: - GTase = Glykosyltransferaser sätter ihop polysackaridkedjor
- DD-TPase = Transpeptidaser bygger ihop aa cross-bindningar

Q: Vad gör endopeptidaser (B)?
A: Klipper korsbindingar mellan peptidoglykankedjor

Q: Vad gör lytiska Transglykosylaser (C)?
A: Klipper isär polysackaridkedjorna

Q: Vad består kapseln av hos bakterier?
A: består främst av olika typer av polysackarider (sockerarter)

Q: Är alla kapslar likadana?
A: - Variation om kapsel uttrycks både mellan olika arter och inom samma art
- De olika sockerkedjorna kan hjälpa dem försvara sig
- Finns olika sockerkedjor som kan skilja sig inom bakteriearter

Q: Vad kan kapsel anv till för oss?
A: Kapsel kan utgöra sätter för att klassificera olika grupper inom samma art ex. serotyper eller serogrupper

Q: Vad ses runt bakterien här?
A: Kapseln

Q: Hur ser kapselns dynamik ut?
A: - Det är en dynamisk process, de kan släppas ifrån väggen
- Dynamiskt kommer kapseln bildas och förstöras

Q: Vad bygger upp kapseln?
A: Individuella kedjor av polysackarider bygger upp kapseln:
- Vi har en fettsyra med en länk i membranet, som är en del i att koppla ihop polysackaridkedjor som upprepar sig i membranet
- Liknar en borste

Q: Vad skapas kapseln?
A: Kapsel skapas på distinkta platser och sprids ut för att täcka hela bakterien:
- I equatorial region bildas kapseln och sedan diffunderar det ut till de polära regionerna
- De är mobila

Q: Hur kan kapseln variera mellan bakterier och inom en och smama bakterie?
A: Inom samma art kan det finnas olika typer av sockerarter som bygger upp kapseln
- Inom en och samma kapsel kan det finnas en kombination av olika sockerarter
- Både mellan bakterier och inom en bakteries kapsel kan sockerarterna i polysackaridkedjan variera

Q: Var i bakterien bildas polysackariderna till kapseln?
A: Allt detta prod inne i cellen, sedan färdas de ut där de kopplas ihop med en annan molekyl i cellmembranet

Q: Vad är flagellen för bakterien?
A: Bakteriens motor - bakteriens transportsätt

Q: Vad drivs flagellen av?
A: Drivs oftast av "proton motive force" dvs av en konstant låg mängd vätejoner på insidan av cellen jmf med utsidan som via passage in i cellen driver "motorn" att rotera
- Joner på utsidan transporteras in och sedan ut

Q: Var sitter flagellmotorn?
A: - Motorn sitter i cellmembranet medan filamentet sträcker sig långt ut
- Motorn snurrar och skapar en kraft frammåt

Q: Hur kan flagellen rotera?
A: Kan rotera medurs och moturs beroende på signaler som påverkar proteiner i C-ringen

Q: Var sitter spiroketers flagell?
A: - I periplasman inuti bakterien
- I denna är flagellen på insidan av cellen och binder fast i båda ändarna, när den snurrar hela cellen

Q: Hur ser flagellen ut?
A: Består av en motor i cellmembranet och sedan ett filament som sitter kopplat till den och sträcker ut sig utanför cellen

Q: Hur kan bakterier röra på sig med fimbriae/pilus?
A: - Fimbria/pilus tillåter för twitching motility
- De kan trycka ut och in fimbria så det blir lite twitching

Q: Vad är fimbria/pilus?
A: Hår-liknande strukturer på utsidan av bakteriecellen

Q: Vad möjliggör fimbria/pilus?
A: Möjliggör DNA-upptag, cell-adhering, samt viss motilitet - "Twitching motility"

Q: Vad motsvarar fimbria/pilus om flagellen är motorn?
A: På samma sätt som Flagellen är "motorn" är fimbria/pilus "armar och händer"

Q: Hur ändras längden på fimbria/pilus?
A: Längden manipuleras genom polymerisation och de-polymerisation av mindre subenheter som bygger upp fimbriae/pilus

Q: Vad byggs pilus upp av?
A: En pilus byggs upp av subenheter och kan polymeriseras ut eller förstöras och tas in

Q: Vad kan pilus göra med extracellulärt DNA?
A: - Pilus kan binda DNA och sedan dra det mot sig
- Pilus kan sträcka sig väldigt långt ut

Q: Hur många flageller har bakterier oftast?
A: - Oftast 1 flagell
- Vi har oftast en hel del olika fimbria/pili - kommer i flertal