Title: T4 / BV6 / Modul 3 / Antibiotikaresistens

Q: Hur produceras mycket antibiotika?
A: - Många antibiotika produceras naturligt från mikroorganismer
- Fungus (på bilden) producerar en substans (vita område runt fungus) som  inhiberar bakterietillväxt

Q: Varifrån kommer de mest kliniskt relevanta antibiotika?
A: - De mest kliniskt relevanta antibiotika kommer från naturliga substanser som produceras av mikroorganismer t.ex actinomycetes producerar största mängd antibiotika

Q: Vad är syftet med antibiotika som prod av mikroorganismer?
A: De antibiotika som produceras av mikroorgansmer används för skydd, predation och kommunikation

Q: Vad anv antibiotika till?
A: - Antiobiotika används som:
  - Behandling för infektioner
  - Profylaktisk i operationer
  - Organtransplantation
  - Kroniska sjukdomar (tex diabetes)
  - Cancer care

Q: Hur stor kan dödlighet i AMR vara 2050?
A: - Dödlighet pga AMR kan vara högre än den pga cancer i 2050

Q: Vad är antibiotikaresistens?
A: - Övergripande term som inkluderar resistens på antibiotika, antiviraler, antiparasiter & antifungaler

Q: Vad leder AMR till?
A: - Längre hospitalisering
  - Högre mortalitet
  - Högre behandlingskostnader
  - Multidrug resistans infektioner

Q: Vad är syftet med antibiotic susceptibility testing (AST)?
A: - Syftet med AST är att bestämma om en bakterie är mottaglig eller resistent till en specifik antibiotika

Q: Varför anv man antibiotic susceptibility testing (AST)?
A: - Klinik → För att bestämma vilken antibiotika som kan användas för att behandla en bakteriell infektion
- Övervakning → för att spåra "the evolution av resistens"
- Forskning → bättre förstå mekanismerna bakom resistens

Q: Hur genomförs AST?
A: - Laboratorietester → för att bestämma om en bakterie är kapabel att växa i närhet till antibiotika (fenotypiska tester??)

Q: Vad är viktigt vid AST?
A: Standardisering

Q: Varför är standardisering av AST viktigt?
A: - Resultat kan tolkas korrekt ENBART om tester är korrekt utförda
  - Resultaten är giltiga ENBART om testen har följt en strikt procedur
  - Resultaten är jämförbara ENBART om alla laboratorier utför testen på exakt samma sätt

Q: Vem ansvarar för standardisering av AST?
A: - The European Committee for Antimocrobial Susceptibility Testing (EUCAST)

Q: Vilka tekniska detaljer finns för metoder av AST?
A: - Disk diffusion
- Broth microdilution

Q: Hur tolkas resultat av AST?
A: - SIR system
- Breakpoints (“cut-off” values) for classification in the SIR system

Q: Vad står SIR system för?
A: - S - Susceptible, standard dosing regimen:
  - Den normala dosen av en antibiotika fungerar förmodligen
- I - Susceptible, increased exposure:
  - En högre dos av antibiotika fungerar förmodligen
- R - Resistant:
  - Denna antibiotika fungerar förmdoligen INTE, även med en högre dos

Q: Vad anv SIR system för?
A: För att svara på frågan "Vilken antibiotika kan användas för behandling?"

Q: Vad står S för i SIR?
A: - S - Susceptible, standard dosing regimen:
  - Den normala dosen av en antibiotika fungerar förmodligen

Q: Vad står I för i SIR?
A: - I - Susceptible, increased exposure:
  - En högre dos av antibiotika fungerar förmodligen

Q: Vad står R för i SIR?
A: - R - Resistant:
  - Denna antibiotika fungerar förmodligen INTE, även med en högre dos

Q: varför måste den bakteriella arten bli identifierad vid AST?
A: - The bakteriella arten måste bli identifierad för att:
  - Testa relevant antibiotika
  - Använda relevant growth medium/incubation conditions
  - Tolka resultaten av testet och klassificera i S, I  och R

Q: Hur bestämmer man om en bakterie är S, I eller R?
A: - De två metoderna som rekommenderas av EUCAST är:
  - Disk diffusion
  - Broth microdiltion

Q: Hur genomförs en disk diffusion?
A: 1. Först måste man ta the bacterial isolate som man vill testa på ytan av en agarplatta
2. Disker som innehåller en specifik koncentration av antibiotika som man vill testa läggs till på plattan
3. Disken blir inkuberad 16h-20h → Bacterial growth + Inhibition av growth runt bakterien → mäter diameter av inhibitions-zonen

Q: Hur tolkas resultat för en disk diffusion, och för vad görs de?
A: - Jämföra storleken av inhibitionzone med zon-diameter breakpoints in the EUCAST table:
  - För en specifik art/genus/familj
  - För varje enskild antibiotika
  - Zon-diameter i ml för varje antibiotika på plattan

Q: Vad säger diametern av inhibitionszonen när man genomför en disk diffusion?
A: - Om diametern är mer än 24 → susceptible
- Om zondiametern är mindre än 21 ml → R category eller resistant category
- Om zondiametern är 23 ml → "I" kategori, dvs mellan S och R
- Om S och R kategorier har samma värde → ingen "I" kategori

Q: Vad är minimal inhibitory concentration (MIC)?
A: - Den lägsta koncentrationen av en antibiotika som inhiberar synlig bakteriell tillväxt

Q: Hur genomförs en broth microdilution?
A: 1. Man tar bakteriella strängen som man vill testa och skapar en bakteriell suspension
2. denna blandas med olika provrör som har antibiotika
3. Sedan inkuberas de och man kollar vilka rör man har bakteriell tillväxt i →
  - 4 första rör ingen bakteriella tillväxt (kolla bilden)
  - 6 sista rör → bakteriell tillväxt

Q: Hur kan man testa antibiotika(resistens) med en microplate?
A: - Varje rör har olika konc av bakterien
- Samma princip som MIC fast här har man en platta
- Man kollar på MIC igen här.

Q: Vad jmf man de resultat man får på mikroplattan med?
A: - Jämför MIC med MIC breakpoints på EUCAST table:

Q: Vad är ex på olika typer av antibiotikaresistens?
A: - Intrinsic antibiotikaresistens
- Mutationer i kromosomen, conferring antibiotikaresistens
- Förvärvade gener som leder till antibiotikaresistens

Q: Vad har skett vid intrinsic antibiotikaresistens?
A: - Mutationer i kromosomen som leder till antibiotikaresistens
- Förvärvande av gener som leder till antibiotikaresistens

Q: Vad är intrinsic antibiotikaresistens?
A: - Är förmågan av en bakteriell art att motstå effekten av en specifik antibiotika på grund av inneboende funktionella eller strukturella egenskaper (ex gramnegativa yttermembran eller effluxpumpar)

Q: Hur är gram- bakterier intrinsic antibiotic resistant?
A: - Gramnegativa bakterier är intrinsically mindre permeabla än grampositiva bakterier → beror på att de har ett yttermembran
- Stora antibiotikamolekyler har inte förmågan att passera yttermembranet eller använda porerna (t.ex Beta-laktamer kan gå igenom porer)

Q: Vad är ex på antibiotika som ej verkar på gram- bakterier?
A: - T.ex Vancomycin → Stora molekyler → kan inte använda poriner + kan inte penetrera yttermembranet
- De har då inte access till sitt mål (peptidoglykanet) → vancomycin kan inte utöva sin effekt på gramnegativa bakterier

Q: Hur leder effluxpumpar till att bakterier är antibiotikaresistenta?
A: Effluxpumpar driver ut antibiotika från cellen (innan antibiotika hunnit få en effekt)

Q: Vad är ett ex på hur effluxpumpar påverkar antibiotika?
A: - Specifikt för en typ av antibiotika (Tetracyklin) eller icke-specifikt → orsakar multidrug resistance (pumpar ut flera olika antibiotika)

Q: Vad skulle hända om the “target” (t.ex PBP) saknas i bakterien (ex mycoplasma) (antibiotic A)?
A: - Mycoplasmaceller saknar cellvägg → inget peptidoglykan → ingen PBPs
    - Intrinsically resistant mot alla antibiotika som target cellväggssyntes pga att de har ingen cellvägg
    - Exempel att det kan saknas molekylmål av antibiotika och därför kan de inte utöva dess effekt.

Q: Hur kan mutationer i kromosomer påverka antibiotikaresistens?
A: - Mutationer i kromosomer kan:
  - Ändra strukturen av antibiotikas “target”
  - Ändra graden av genuttryck → resistens

Q: Vad är ex på hur bakterier kan ändra strukturen av antibiotikans (ciprofloxacin) target?
A: - Ex 1: Mutationer i gyras conferring resistens till ciprofloxacin:
  - Bakterier kan blir resistenta genom att förvärva mutationer i the “target” av antibiotika
  - Gen kodar för ett target protein → antiobiotika binder till den
    - Om genen får en mutation → modifierat protein →  antibiotika kan inte längre binda till det proteinet som kodades av den genen → resistent bakterie

Q: Hur fungerar ciprofloxasin och vad sker om det förekommer antibiotikaresistens genom ett ändrat target?
A: - Ciprofloxacin → target DNA gyrase
  - Inhiberar re-ligation aktiviteten av gyraset → förstört DNA → celldöd
  - Mutationer i gyrasgenen → Gyrasproteinet produceras och gör sin grej → dock har den nu minskad affinitet till Ciprofloxacin → resistens!

Q: Vad är ett annat ex på hur bakterier kan ändra strukturen av antibiotikans (Beta-laktam) target?
A: - Ex 2: Mutationer i PBPs conferring resistans mot B-laktam antibiotika (t.ex penicillin):
  - PBPs binder till B-laktam antibiotika istället för D-ala-D-ala → inga crosslinks
  - PBP som modifieras mha mutationer → har ej affinitet till B-laktam antibiotika → resistens!

Q: Vad är ett ex på hur antibiotikaresistens kan uppstå pga ändrad grad av genuttryck?
A: - Ex 1: Överuttryck av effluxpumpar
  - Normalt → bara “en” pump produceras → inte tillräckligt för bakterien att bli resistent
  - Produktionen av effluxpumpar kontrolleras av:
    - En aktiverar (AraC): Ökar pump uttryck
    - En repressor: Minskar pump uttryck
    - Normalt → lite aktiverar och mkt repressor → lågt uttryck
    - En mutation kan leda till att repressorn blir mindre aktiv → mer expression av pump gener → fler pumpar som produceras → resistent

Q: Hur kontrolleras prod av effluxpumpar i bakterier?
A: - En aktiverar (AraC): Ökar pump uttryck
- En repressor: Minskar pump uttryck
- Normalt → lite aktiverar och mkt repressor → lågt uttryck
- En mutation kan leda till att repressorn blir mindre aktiv → mer expression av pump gener → fler pumpar som produceras → resistent

Q: Hur kan överföring av genetiskt material mellan bakterier ske?
A: - Transfer of genetic material:
  - Vertikal transfer → Transfer av genetiskt material genom celldelning
  - Horizontal gene transfer (HGT) → Transfer av genetiskt material mellan bakterieceller oberoende av celldelning

Q: Vad är horizontal gene transfer (HGT)?
A: - Fysisk translokation av DNA mellan två celler
- Kan förekomma mella olika kloner av samma art, olika arter och olika genera

Q: Vilka 3 HGT mekanismer finns?
A: - Natural transformation → extracellulärt (fritt) DNA
- Transduktion → Bakteriofager transfer genetiskt material från en bakterie till en annan
- Konjugering → Konjugativ plasmid överför genetiskt material från en bakterie till ena anna

Q: Via vad medieras transduktion och konjugering vid HGT?
A: Transduktion och konjugering medieras via MGEs (mobile genetic elements) → dessa delar som förflyttas (fag respektive plasmid)

Q: Hur kan antibiotikaresistens gener överföras mellan bakterier?
A: - Antibiotikaresistens gener kan överföras mellan bakterier (t.ex genom konjugativ plasmid) → generna kan t.ex vara multidrug effluxpumpar eller antibiotika degraderande enzymer
  - Från donor → recipient cell (blir också resistent)

Q: Hur kan mottagliga bakterier förvärva nya gener?
A: - Susceptible bakterier kan förvärva nya gener som leder till antibiotikaresistens från en annan bakterie

Q: Vad är ex på hur bakterier kan förvärva gener rörande antibiotikaresistens (B-laktamaser)?
A: - B-laktamaser är enzymer som kan degradera → bakterieresistens
- I vä bild: Target gene → target protein → antibiotika binder till den → gör sitt jobb
- I hö bild: Bakterien har fått en ny gen → genen producerar ett enzym → kapabel att förstöra antibiotika → antibiotika kan inte binda till target protein → resistent bakterie

Q: vad gör B-laktamer?
A: - B-laktamer inhiberar PBPs (vilka är viktiga för peptidoglykanproduktion) → inga cross-links → cellys

Q: Hur påverkar B-laktamaser B-laktamer?
A: - B-laktamaser degraderar den aktiva delen av B-laktam antibiotika (penicillin (aktiv) → penicillinoic acid (inaktiv))
- Detta b-laktamas kan fås genom förvävning av gener → Cross-links kan göras → ingen resistens

Q: Hur kan B-laktamaser variera i specificitete (1 vs flera kategorier)?
A: - Endast en kateogori → Ex Penicillinaser hydrolyserar endast narrow-spektrum penicilliner
- Eller flera kategorier:
  - ESBL (Extended-spectrum B-laktamaser) hydrolyserar penicilliner, mestadels cefalosporiner och monobakterier
  - Carbapenemaser hydrolyserar penicilliner, cefalosporiner, monobaktamer och carbapenemer

Q: vad hydrolyserar penicillinaser?
A: - Endast en kateogori → Ex Penicillinaser hydrolyserar endast narrow-spektrum penicilliner

Q: vad hydrolyserar ESBL (extended-spectrum B-laktamaser)?
A: ESBL (Extended-spectrum B-laktamaser) hydrolyserar penicilliner, mestadels cefalosporiner och monobakterier

Q: vad hydrolyserar carbapenemaser?
A: Carbapenemaser hydrolyserar:
- Penicilliner
- Cefalosporiner
- Monobaktamer
- Carbapenemer

Q: Vad är konjugativa plasmider viktiga för?
A: Conjugativa plasmider är viktiga mediatorer för sprinding av gener som leder till antibiotika resistens

Q: Vad möjligglör plasmider (conjugativa)?
A: - De plasmider möljiggör multipel antibiotikresistens bara med en enda konjugationshändelse
- Gener som gör att plasmider kan konjugera (flytta från en bakterie till en annan ) → lila på bilden
- Gener för antibiotikaresistens → röd på bilden

Q: Vad tillåter 1 enda konjugationsevent för?
A: En singel konjugationsevent allows många antibiotika resistenta gener att flyttas från en bakterie till en annan

Q: Vad är det viktigt att en plasmid har förmåga att göra avseende att sprida antibiotikaresistenta gener?
A: - Viktigt att de plasmiderna kan transporteras i olika bakteriella arter → host range plasmider
  - En plasmid har många antibiotika resistenta gener och kan transporteras i många olika bakterier.

Q: Var kan resistance plasmider hittas?
A: Resistance plasmider kan hittas överallt inte bara i människor.

Q: vad är en bakteriofag?
A: Bakteriofager = Bakteriella virus som kan infektera bakterier

Q: Vad kan bakteriofager göra med bakterie DNA?
A: - Fager kan överföra DNA via transduktion

Q: Hur kan överföring av DNA ske via transduktion?
A: - Occasional incorporation of bacterial genes in phage particles
- Injection of this DNA into a new bacterium upon phage infections

Q: Var finns de fager som bär på antibiotikaresistensgener?
A: - Fager som bär på antibiotikaresistensgener finns i många olika miljöer:
  - Jord
  - Avlopp
  - Fresh water
  - Köttprodukter
  - Animalisk avföring

Q: Vad är natural transformation?
A: Natural transformation → bakterier tar upp fritt DNA från omgivningen → interagerar den i sina kromosomer genom homolog rekombination (kan vara nya, antibiotikaresistensgener)

Q: Hos vem förekommer natural transformation?
A: Vanligtvis förekommer tranforamtion hos bakterier som är väldigt nära besläktade

Q: Vad är 2 ex på natural transformation?
A: - Ex: → penicilinresistens kan vara orsakad av muterad PBPs → lägre affinitet för penicilin
- S mitis funkar som reservoar för antibiotikaresistens som S pneumonia kan ta genom natural transformation

Q: Vad är syftet med rapportering av antibiotikaresistenta bakterier?
A: - Följ noga den epidemiologiska situationen i regioner och i landet
  - Identifiera utbrott snabbt och vidta åtgärder

Q: Vem ska rapportera antibiotikaresistenta bakterier?
A: - Vem ska rapportera:
  - Läkaren
  - Kliniska mikrobiologiska labb
  - Läkaren som genomför en obduktion

Q: När ska man rapportera om antibiotikaresistenta bakterier?
A: Utan fördröjning vid upptäckt eller misstanke om ett fall orsakat av en rapporterat smittsam sjukdom

Q: Till vem ska man rapportera antibiotikaresistenta bakterier?
A: - Regionen och till folkhälsomyndighet

Q: Via vad rapporterar man om antibiotikaresistenta bakterier?
A: - Via SmiNet:
  - online rapporteringdssystem till vårdcentraler och laboratorier
  - Äger och utvecklas av folkhälsomydighet

Q: Vad är ett av de största hoten mot global hälsa?
A: - Antibiotika resistens är en av de största hot för global hälsa, food security och utveckling nu.

Q: Vilka kan drabbas av antibiotikaresistens?
A: Antibiotika resistens kan drabba alla oberoende av ålder eller land

Q: Vad kan påskynda resistensprocessen?
A: Antibiotikaresistens sker naturligt men missbruk av antibiotika av människor och djur kan påskynda processen

Q: Vilka infektioner är svårare att behandla nu?
A: - Ett växande antal infektioner som tex pneumoni, tuberkulos, gonorré och salmonella → är svårare att behandla pga antibiotika som används att behandla dem är mindre effektiva

Q: Vad leder antibiotikaresistens till för vården?
A: Antibiotikaresistens leder till längre hospitalisering,ökad medical costs och ökad mortalitet

Q: Vad leder antibiotikaresistens till?
A: Antibiotika resistens leder till längre hospitalisering,ökad medical costs och ökad mortalitet

Q: Hur många infektiösa sjukdomar finns i sve och ur många är resistenta?
A: - Ca 60 infektiösa sjukdomar är rapporterade i Sverige
- Av dem 4 är antibiotika resistenta

Q: Vad är ex på bakterier som upphov till antibiotikaresistens?
A: - Escherichia
- Klebsiella
- Salmonella
- Shigella etc

Q: Vad kan dessa bakterier göra (Escherichia, klebsiella, salmonella, shigella etc)?
A: Bakterierna kan koda enzymer som degraderar b-lactamer → beta-lactamases

Q: Vad kan enzymer som degraderar b-lactamer göra?
A: Beroende på vilken typ av enzym bekterien producerar den kan vara resistent mot en eller flera typer av beta-lactamer

Q: Hur kan man dela in bakterier som kan bryta ner b-laktamer i?
A: - Endast en kategori
- Eller flera kategorier

Q: Vilka bakterier kan man dela in i endast en kategori för nedbrytning av b-lactamer?
A: - Tex penicilinases hydrolyserar bara en liten spectrum av penicilliner

Q: Vilka bakterier kan man dela in i flera kategorier för nedbrytning av b-lactamer?
A: - ESBL (Extended-spectrum b-lactamases) hydrolyserar penicilliner, most cephalosporins och monobactams)
  - Carbapenemases hydrolyserar penicillin,cephalosporins,monobactmas och carbapenems

Q: Hur kan bakterier som kodar för antigen ESBL eller carbapenemases sammanfattas?
A: Bakterier som kodar för antigen ESBL eller carbapenemases är resistenta på de flesta beta-lactam antibiotika

Q: Hur förekommande är ESBL-bakterier i sve?
A: 2 arter som står för merparten av ESBL-producerande isolat

Q: Vilka 2 bakterier står för merparten av ESBL-produ isolat?
A: - Ecoli 86% av ESBL
- Klebsiella penumoniae 10% av ESBL
- Stadig ökning av ESBL i invasiva fall

Q: Hur ser förekomsten av ESBL bakterier/antibiotikaresistens ut i europa?
A: - Escherichia coli resistant till 3 generation cephalosporing
    - Ökning från 2002-2019
  - Klebsiella penumoniae resistant till 3 generation cephalosporins:
    - Ökning från 2005 till 2019

Q: Vad står ESBL-CARBA för?
A: - ESBL-CARBA vilket betyder extended spectrum beta lactamase med aktivitet mot karbapenemer (dvs bakterier producerar ett karbapenemas)

Q: Hur ser förekomsten av ESBL-CARBA producing enterobacterales i sve?
A: - Låg incidens i Sverige
- De flesta fall identifieras i screeningprogram efter sjukhusvistelse utomlands

Q: Vilka arter står för flest fall av  ESBL-CARBA producing enterobacterales?
A: - De 2 arter som ansvarar för de flesta ESBL-CARBA i Sverige är:
  - E. coli 64% av ESBL-CARBA
  - Klebsiella penumoniae 28% av ESBL-CARBA

Q: Hur ser förekomsten av ESBL-CARBA producing enterobacterales ut i europa?
A: - Escherichia coli resistant mot carbapenems är ungefär likt den i SVeirge
  - Den har inte significantly ökad från 2007 till 2019
- Klebsiella pneumoniae resistant mot carbapenems:
  - De har ändrats från 2007 till 2019 , vissa länder har fått mer resistens

Q: Vad är MRSA?
A: - Methicillin-resistent staphylococcus aureus (MRSA)
  - S aureus koloniserar hud och mucosa

Q: Vilka sjukhusinfektioner orsakar s. aureus?
A: - Orsakar sjukhusinfektioner som tex:
  - Bacterimia
  - Endocaditis
  - Bone,skin and soft tissu infektion
  - Matförgiftning

Q: Vad står MRSA för?
A: Methicillin-resistant S aureus

Q: Vad kodar MRSA för?
A: - Kodar PBP2A

Q: Vad är MRSA resistenta mot?
A: - Resistant till alla b-lactamer, inklusive cephalosporins och carbapenems dvs beta-lactam antibiotika kan inte förhindra PBP2A som de gör för vanliga PBPs
- MRSA är inte bara resistant mot methicillin men till alla beta-lactamer antibiotika

Q: Hur ser incidensen ut för MRSA i sve?
A: - MRSA incidens förtsätter att öka i Sverige
- MRSA clinical cases är community-aquired (till skillnad att vara sjukhus)

Q: Hur ser incidensen ut för MRSA i europa?
A: Från 2002-2019 de flesta europeiska länder har sett en ökning på methicillin resistant staphylococcus aurues

Q: Vad är streptococcus pneumoniae resistent mot?
A: Streptococcus pneumoniae med reducerad känslighet och resistens till peniciliin

Q: Vad orsakar streptococcus pneumoniae?
A: - Vanligast orsak till bakteriell luftvägsinfektioner
- En av många orsaker till bakteriella menigitis och blood stream infektioner

Q: Vilka drabbas oftast av streptococcus pneumoniae?
A: - Yngre och äldre är mest drabbade
- Frequent kolonizer nasopharynx för prescool children

Q: Hur ser behandlingen mot streptococcus pneumoniae med penicillin ut?
A: Generell bra behandling med penicillin → drog som används för penumococcal infktioner

Q: Vad står PNSP för?
A: Penicillin icke känslig S penumoniae (PNSP)

Q: Hur ser behandlingen av PNSP ut?
A: - Oftast icke känslig till andra antibiotika
- Fördröjning i behandling även om andra antibiotika finns till användning

Q: Hur har incidensen förändrats i sve och globalt för PNSP?
A: - Incidencen i Sverige har ökat från 2013 till 2019
- In europe → ökad i de flesta länderna

Q: Vad är VRE?
A: Vancomycin resistant enterococcus faecalis och e.faecium (VRE)

Q: När ses VRE?
A: - Inträffar i de pat som är allvarlig sjuka, immunosupprimerade och har varit med i en operation
- Oftast i samband med hospitalisering

Q: Vilka problem leder AMR till?
A: - Längre sjukhusinläggningar
  - Högre mortalitetsrate
  - Högre behandlingskostnader
  - Multidrug resistant infections

Q: Vilken inverkan har AMR på sjukvården?
A: - Inverkan på sjukvården (när antibiotika används):
  - Behandling av infektioner
  - Kirurgi
  - Kroniska tillstånd (t.ex diabetes)
  - Organtransplantationer
  - Cancer care

Q: Which types of antibiotic resistance exist?
A: 1. Intrinsic antibiotic resistance
2. Mutations in the chromosome conferring antibiotic resistance
3. Acquisition of genes leading to antibiotic resistance

Q: Vilken typ av antoibiotika är mycoplasma resistent mot?
A: I princip all antibiotika som ger sig på cellväggssyntes

What can mutations in the chromosome cause, regarding antibiotic resistance?

Q: What is an example of mutations in the chromosome of bacteria that change the structure of the antibiotic's target?
A: Mutations in the gyrase, conferring resistance to ciprofloxacin

Q: How is resistance developed from a mutated target gene?
A: Bacteria can become resistant by acquiring mutations in the target of the antibiotic

Q: What dos ciprofloxacin inhibit?
A: Inhibits the re-ligation activity of the gyrase

Q: What can mutations in the gyrase gene result in?
A: - Reduced affinity for ciprofloxacin
- Resistance

Q: What is another example of mutations in the bacterial chromosome that can change the structure of the antibiotic's target?
A: Mutations in PBPs conferring resistance to b-lactam antibiotics (ex. penicillin)

Q: How do B-lactams inhibit PBPs?
A: PBPs will bind the B-lactam antibiotics instead of the D-ala-D-ala

Q: What can happen with PBPs modified by mutation?
A: Modified PBP do not have affinity for B-lactam antibiotics = resistance

Q: What is an example of mutations in the bacterial chromosome that can change the level of expression of genes, leading to resistance?
A: Overexpression of efflux pumps

What is the production of efflux pumps controlled by?

Q: What can a mutation in the gene expression of the production of efflux pumps?
A: - A mutation causes the repressor to be less active (resistance to ex tetracyclines)
- Less repression -> more expression of pump genes -> more pumps produced

Q: What can a mutation in the gene coding for the repressor of production in efflux pumps result in?
A: Resistance (to ex. tetracyclines)

What are ex. of mutations that can change the structure of the target of the antibiotic = less affinity for the antibiotic?

What is an ex of mutations that can change the level of expression of genes?

Q: What ex of antibiotic degrading genes do DNA plasmids carry?
A: Plasmids can carry genes degrading antibiotics, rendering the bacteria resistant (ex. B-lactamases)

Q: What do b-lactamases do?
A: B-lactamases degrade the active part of the b-lactam antibiotic

Q: What are ex of b-lactamases that can degrade b-lactam antibiotics belonging to only one category?
A: Ex. penicillinases hydrolyse only narrow-spectrum penicillins

What are ex of b-lactamases that can degrade b-lactam antibiotics belonging to multiple categories?

Q: How many antibiotic resistance genes can conjugative plasmids carry?
A: - Can carry multiple
- Resistance to multiple families of antibiotics can be acquired simoultaneously

Q: Which methods are recommended by the EUCAST?
A: - Disk diffusion
- Broth microdilution

How are antibiotics tested with disk diffusion?

How are antibiotics tested with broth microdilution?

Q: What happens in induction of resistance development and propagation?
A: - Higher frequency of mutation
- Higher frequency of horizontal gene transfer

Q: What can exposure to antibiotics cause?
A: can promote higher mutation rates and increased horisontal gene transfer, resulting in more resistance