Title: BV5-Lärandemål-GPT / 09 Modul 9

Q: Vad är den primära energikällan under aerob träning?
A: Syre.

Q: Hur ökar kroppen blodflödet till aktiva skelettmuskler under aerob träning?
A: Genom vasodilatation, medierad av frisättningen av kväveoxid (NO) och efterföljande aktivering av cGMP-signalvägen.

Q: Vilka hormoner frisätts under aerob träning och vad är deras roll?
A: Adrenalin och noradrenalin frisätts, vilka binder till beta-adrenerga receptorer på skelettmuskelceller, aktiverar cAMP-signalvägen och främjar nedbrytning av glykogen för ATP-produktion.

Q: Vad är den primära energikällan under anaerob träning?
A: Glykolys.

Q: Vad händer med blodets pH-värde under anaerob träning?
A: Det minskar på grund av ökningen av laktatproduktionen från nedbrytningen av glukos under glykolys.

Q: Vilket hormon frisätts som svar på ökad laktatproduktion under anaerob träning?
A: Tillväxthormon.

Q: Vilka fysiologiska anpassningar sker under intervallträning?
A: Förbättrad mitokondriefunktion, ökad syretransportkapacitet i blodet och förbättrad anaerob kapacitet.

Q: Vilken signalväg aktiveras under intervallträning för att främja mitokondriebiogenes?
A: AMPK (adenosinmonofosfat-aktiverat proteinkinas) signalvägen.

Q: Vad är de primära målen med styrketräning?
A: Muskelhypertrofi och ökad styrka.

Q: Vilka faktorer frisätts under styrketräning för att främja muskelproteinsyntes och muskelfiberhypertrofi?
A: Insulinliknande tillväxtfaktorer (IGF) och testosteron.

Q: Vilka fysiologiska anpassningar sker i det kardiovaskulära systemet under uthållighetsträning?
A: Strukturella förändringar i hjärtat, ökning av vänsterkammarvolym och -massa, ökning av antalet och storleken på kapillärer, uppreglering av beta-adrenerga receptorer på hjärtmuskelceller.

Q: Vilka fysiologiska anpassningar sker i det respiratoriska systemet under uthållighetsträning?
A: Ökad effektivitet i gasutbyte, ökad alveolär ventilation, större diffusionskapacitet, förbättrad styrka i andningsmuskulaturen, ökning av antalet och storleken på mitokondrier i skelettmuskelceller.

Q: Vilka fysiologiska anpassningar sker i vätskebalans och temperaturreglering under uthållighetsträning?
A: Förbättrad svettningseffektivitet, uppreglering av värmesockproteiner, ökning av blodvolymen, förbättrad återupptagning av vatten och elektrolyter.

Q: Vilka är några vanliga kroniska sjukdomar som kan påverkas av fysisk aktivitet?
A: Diabetes, hjärt-kärlsjukdom och fetma.

Q: Hur påverkar regelbunden motion insulinkänslighet och glukosmetabolism?
A: Den ökar antalet och aktiviteten hos insulinreceptorer, främjar glukosupptag av muskelceller och minskar blodsockernivåerna.

Q: Vilka vägar är involverade i den positiva effekten av fysisk aktivitet på hjärt-kärlhälsa?
A: AMP-aktiverad protein-kinas (AMPK) väg och peroxisomproliferator-aktiverad receptor gamma coaktivator 1-alfa (PGC-1α) väg.

Q: Hur hjälper fysisk aktivitet till att bibehålla en hälsosam kroppsvikt?
A: Den ökar energiförbrukningen, förbränner kalorier och stimulerar frisättningen av hormoner som är involverade i aptitreglering och fettmetabolism.

Q: Vilka är några proinflammatoriska cytokiner som kan påverkas av träning?
A: Tumörnekrosfaktor-alfa (TNF-α) och interleukin-6 (IL-6).

Q: Vad är energimetabolism?
A: Processerna där kroppen omvandlar mat till användbar energi.

Q: Varför är det viktigt att mäta energimetabolism?
A: För att diagnostisera och hantera tillstånd som fetma, diabetes och metabola sjukdomar.

Q: Vad är indirekt kalorimetri?
A: En metod som bestämmer energiförbrukningen genom att mäta syrekonsumtion och koldioxidproduktion.

Q: Hur fungerar indirekt kalorimetri?
A: Den bygger på principen att energiproduktion i kroppen kräver syre, och mängden syre som konsumeras är direkt proportionell mot energiförbrukningen.

Q: Vad är den dubbelmärkta vatten (DLW) tekniken?
A: En metod som mäter energiförbrukningen under en längre period genom att analysera elimineringstakten av isotopiskt märkt vatten från kroppen.

Q: Vad ger DLW-tekniken en uppskattning av?
A: Total energiförbrukning, inklusive basala ämnesomsättningen och fysisk aktivitetsnivå.

Q: Vad används bärbara enheter till vid mätning av energiförbrukning?
A: För att ge insikter om energiförbrukning under dagliga aktiviteter och träning.

Q: Varför är det viktigt för medicinska yrkesverksamma att förstå olika metoder för att mäta energimetabolism?
A: För att bedöma en individs ämnesomsättning, identifiera obalanser och utveckla personliga behandlingsplaner.

Q: Hur kan förståelse för energimetabolism hjälpa till att hantera tillstånd relaterade till energimetabolism?
A: Genom att följa upp framsteg, utvärdera behandlingseffektivitet och fatta informerade beslut om kost- och livsstilsinterventioner.

Q: Vad är andningskvot (RQ)?
A: Andningskvot är en kvot mellan volymen koldioxid (CO2) som produceras och volymen syre (O2) som förbrukas under cellandningen.

Q: Vad indikerar en andningskvot på 0,7?
A: En andningskvot på 0,7 indikerar att främst fett används som energikälla.

Q: Vad antyder en andningskvot nära 1,0?
A: En andningskvot nära 1,0 antyder att glukos eller kolhydrater är huvudenergikällan.

Q: Hur kan olika aktiviteter och tillstånd påverka andningskvoten?
A: Olika aktiviteter och tillstånd, som fasta, träning och sömn, kan påverka andningskvoten.

Q: Vad kan en ökad andningskvot indikera vid patologiska tillstånd?
A: En ökad andningskvot kan indikera respiratorisk acidos eller tillstånd som kroniskt obstruktiv lungsjukdom (KOL).

Q: Hur kan vårdpersonal använda andningskvoten i patientvården?
A: Genom att mäta andningskvoten kan vårdpersonal få insikter om patienternas metaboliska tillstånd och anpassa behandlingsplaner därefter.

Q: Vad kan andningskvoten hjälpa till att bestämma i patientvården?
A: Andningskvoten kan hjälpa till att bestämma den lämpliga balansen av makronäringsämnen i kosten, optimera energiproduktionen och stödja den övergripande hälsan.

Q: Vad är betydelsen av att mäta andningskvoten vid olika tillstånd?
A: Att mäta andningskvoten ger värdefull diagnostisk information och hjälper vårdpersonal att fatta informerade beslut om nutrition och behandlingsstrategier.

Q: Vad är syftet med att använda andningskvoten som en mätning av substratutnyttjande?
A: Andningskvoten fungerar som en pålitlig indikator på vilken typ av substrat som används för energiproduktion vid olika fysiologiska och patologiska tillstånd.

Q: Hur kan vårdpersonal optimera patientvården med hjälp av andningskvoten?
A: Genom att förstå patientens metaboliska tillstånd genom andningskvoten kan vårdpersonal fatta informerade beslut om nutrition och behandlingsstrategier.

Q: Vilken roll har adrenalin i träningens inducerade metaboliska förändringar?
A: Adrenalin stimulerar lipolys i fettvävnad och glykogenolys i levern, vilket ger fettsyror och glukos som bränslekällor för musklerna.

Q: Hur förändras insulinnivåerna under träning?
A: Insulinnivåerna minskar under träning, vilket främjar mobiliseringen av glukos och fettsyror från lagren för att användas som bränsle.

Q: Vilka är de metaboliska effekterna av tillväxthormon under träning?
A: Tillväxthormon stimulerar lipolys och proteinsyntes i skelettmuskulaturen, vilket hjälper till att bevara muskelmassan och använda lagrat fett som bränslekälla.

Q: Vad är skillnaden mellan pulsatil och kronisk närvaro av ROS i muskeln?
A: Pulsatil närvaro av ROS inträffar intermittently under perioder av fysisk aktivitet, vilket leder till anpassning. Kronisk närvaro av ROS är långvarig och långsiktig, vilket resulterar i konsekvenser.

Q: Vad innebär anpassning i sammanhanget av pulsatil ROS-närvaro?
A: Anpassning syftar till muskelns förmåga att svara och anpassa sig till de intermittent burstarna av ROS genom att aktivera adaptiva mekanismer för att minska potentiell skada.

Q: Vilka är några adaptiva mekanismer som aktiveras vid pulsatil ROS-exponering?
A: Uppreglering av endogena antioxidantenzym som SOD och GPx.

Q: Vilka är konsekvenserna av kronisk ROS-närvaro i muskeln?
A: Konsekvenserna inkluderar aktivering av proinflammatoriska signalvägar, skadliga modifieringar av cellulära proteiner och lipider samt nedsatt muskelfunktion.

Q: Vilken är en proinflammatorisk signalväg som aktiveras av kronisk ROS?
A: NF-κB.

Q: Hur påverkar kronisk ROS-exponering muskelkontraktion och funktion?
A: Det kan leda till nedsatt muskelkontraktion och funktion på grund av modifiering av intracellulär kalciumhantering och signalvägar.

Q: Vad är resultatet av en rubbad balans mellan ROS-produktion och antioxidantförsvar?
A: Oxidativ stress och cellulär skada.

Q: Vad är den främsta skillnaden mellan anpassning och konsekvenser av pulsatil versus kronisk ROS-närvaro i muskeln?
A: Anpassning sker under pulsatil ROS-exponering och innebär aktivering av skyddsmekanismer. Konsekvenser uppstår under kronisk ROS-exponering och inkluderar inflammation, nedsatt funktion och oxidativ stress.

Q: Vad är temperaturreglering?
A: Temperaturreglering är den fysiologiska processen som säkerställer att kroppen bibehåller sin kärntemperatur inom ett smalt intervall.

Q: Vilken roll spelar hypothalamus i temperaturreglering?
A: Hypothalamus, specifikt det preoptiska området, upptäcker förändringar i kroppstemperaturen och initierar lämpliga svar.

Q: Vad händer när kroppstemperaturen sjunker under den inställda punkten?
A: Hypothalamus utlöser mekanismer för att generera värme, inklusive skakfrossa och ökad metabolisk aktivitet.

Q: Vad händer när kroppstemperaturen stiger över den inställda punkten?
A: Hypothalamus initierar mekanismer för att avleda värme, inklusive vidgning av perifera blodkärl och aktivering av svettkörtlar.

Q: Vilka är de ytterligare temperaturreglerande mekanismerna under feber?
A: Under feber stimulerar proinflammatoriska cytokiner hypothalamus att höja den inställda punkten för kroppstemperaturen, vilket leder till värmeproduktion och bevarande.

Q: Hur medieras värmeproduktion under feber?
A: Värmeproduktion under feber medieras främst genom frisättning av pyrogener, vilka stimulerar produktionen av prostaglandiner och ökar ämnesomsättningen.

Q: Vilken roll spelar prostaglandin E2 (PGE2) i värmeproduktion under feber?
A: PGE2 verkar på hypothalamus för att öka värmeproduktionen genom att inducera skakfrossa och öka ämnesomsättningen.

Q: Vad är värmebevarande under feber?
A: Värmebevarande under feber innebär att perifera blodkärl dras samman för att minska värmeförlusten från huden.

Q: Varför är det viktigt att förstå temperaturreglering?
A: Att förstå temperaturreglering är avgörande för att hantera temperaturstörningar hos både friska och febrila individer.

Q: Vad är strålning som en mekanism för värmeavledning?
A: Överföring av värme genom elektromagnetiska vågor.

Q: Vad är ledning som en mekanism för värmeavledning?
A: Överföring av värme mellan föremål i direkt kontakt.

Q: Vad är konvektion som en mekanism för värmeavledning?
A: Överföring av värme genom rörelse av vätskor.

Q: Vad är avdunstning som en mekanism för värmeavledning?
A: Omvandlingen av vätska till ånga, vilket resulterar i kylning.

Q: Vad är den primära källan till värmeproduktion i kroppen?
A: Metabolism.

Q: Vad är en mekanism för värmeutveckling i kroppen?
A: Muskelaktivitet.

Q: Vad frisätter det sympatiska nervsystemet för att stimulera värmeproduktion?
A: Norepinefrin.

Q: Vilken roll har brunt fettvävnad i värmeproduktionen?
A: Den producerar värme genom avkoppling av oxidativ fosforylering.

Q: Vilka återkopplingsmekanismer är involverade i temperaturreglering?
A: Hypotalamus, perifera termoreceptorer och autonoma svar.

Q: Vad är syftet med att upprätthålla en balans mellan värmeproduktion och värmeavledning i kroppen?
A: Att reglera kroppstemperaturen.

Q: Vilka är de primära temperatursensorerna i kroppen?
A: Termoreceptorer.

Q: Vilka är de två typerna av termoreceptorer?
A: Kallreceptorer och varmareceptorer.

Q: Vad aktiverar kallreceptorer?
A: Temperaturer under normal kroppstemperatur.

Q: Vad aktiverar varmareceptorer?
A: Temperaturer över normal kroppstemperatur.

Q: Vilket är det viktigaste kontrollcentret i hjärnan för att reglera kroppstemperaturen?
A: Hypotalamus.

Q: Vilken roll har hypotalamus i temperaturreglering?
A: Att analysera sensorisk information och initiera lämpliga svar.

Q: Vad är funktionen hos det autonoma nervsystemet i temperaturreglering?
A: Att modulera temperaturreglerande mekanismer.

Q: Vad är den afferenta banan ansvarig för i temperaturreglering?
A: Att överföra sensorisk information från termoreceptorer till centrala nervsystemet.

Q: Vad är den efferenta banan ansvarig för i temperaturreglering?
A: Att föra motoriska signaler från centrala nervsystemet till effektorer för temperaturreglering.

Q: Vilka är några effektorer som är involverade i temperaturreglering?
A: Blodkärl, svettkörtlar och skelettmuskler.

Q: Vad är syftet med moderkakan i prenatal cirkulation?
A: Att utbyta syre, näringsämnen och avfallsprodukter mellan fostrets och moderns cirkulation.

Q: Vad är funktionen hos navelsträngen i prenatal cirkulation?
A: Att transportera ämnen till och från fostret, inklusive syre och näringsämnen genom venen och avfallsprodukter genom artärerna.

Q: Vilken roll har ductus arteriosus i fostercirkulationen?
A: Att kringgå de icke-fungerande fosternjuren och låta blodet flöda direkt in i den systemiska cirkulationen.

Q: Vad utlöser stängningen av ductus arteriosus vid födseln?
A: En ökning av syrehalten i blodet och en minskning av prostaglandin E2-nivåerna.

Q: Vad är syftet med stängningen av ductus arteriosus vid födseln?
A: Att öka blodflödet till lungorna för syresättning.

Q: Vad händer med foramen ovale vid födseln?
A: Den stängs på grund av förändringar i tryckgradienten och strukturell ombyggnad.

Q: Varför sker stängningen av foramen ovale vid födseln?
A: För att leda blodet till vänster sida av hjärtat och in i den systemiska cirkulationen.

Q: Vad händer med resistansen i lungkärlen vid födseln?
A: Den minskar.

Q: Vad händer med högerkammarutflödet vid födseln?
A: Det ökar.

Q: Vilka anpassningar sker i det kardiorespiratoriska systemet vid födseln?
A: Stängning av ductus arteriosus, stängning av foramen ovale, ökat blodflöde till lungorna och etablering av normal vuxen cirkulation.

Q: Vad är den akuta responsen på hög höjd?
A: Den akuta responsen syftar till de omedelbara fysiologiska förändringarna som sker vid exponering för hög höjd, inklusive ökad ventilationsfrekvens och aktivering av hypoxi-inducerbar faktor (HIF) -vägen.

Q: Vad utlöser den ökade ventilationsfrekvensen vid hög höjd?
A: Den ökade ventilationsfrekvensen utlöses av de perifera kemoreceptorerna som finns i karotis- och aortakropparna, vilka upptäcker låga syrenivåer i blodet.

Q: Vilken roll spelar hypoxi-inducerbar faktor (HIF) -vägen vid hög höjd?
A: HIF-vägen aktiveras vid hög höjd och reglerar uttrycket av gener som är involverade i syrehemostas, såsom erytropoietin (EPO), vilket stimulerar produktionen av röda blodkroppar.

Q: Vilka är de kroniska anpassningarna vid hög höjd?
A: Kroniska anpassningar vid hög höjd inkluderar en ökning av antalet kapillärer och mitokondrier i musklerna, ökad syntes av 2,3-difosfoglycerat (2,3-DPG) i röda blodkroppar och en ökning av myoglobinproduktionen.

Q: Hur förbättrar de kroniska anpassningarna syretillförsel och användning?
A: Ökningen av kapillärer och mitokondrier i musklerna förbättrar syreextraktion och användning. Syntesen av 2,3-DPG minskar hemoglobinets affinitet för syre, vilket underlättar dess frisättning till vävnaderna. Ökad myoglobinproduktion fungerar som en syrereservoar och förbättrar ytterligare syretillförseln till musklerna.

Q: Vilka förändringar sker i regleringen av syra-basbalansen vid hög höjd?
A: Njurarna ökar produktionen av bikarbonatjoner (HCO3-) och utsöndrar fler vätejoner (H+), vilket resulterar i en förskjutning mot en mer alkalisk pH i blodet för att kompensera för respiratorisk alkalos.

Q: Varför är det viktigt för medicinska yrkesverksamma att förstå den akuta responsen och de kroniska anpassningarna vid hög höjd?
A: Att förstå dessa mekanismer är avgörande för att säkerställa välbefinnandet och optimera hälsoutkomsterna för personer som bor eller reser till hög höjd.

Q: Vad representerar pH i sammanhanget med syra-basbalans?
A: Koncentrationen av vätejoner (H+) i en lösning.

Q: Vad indikerar ett pH-värde under 7,35?
A: Acidemi (överskott av syra).

Q: Vad indikerar ett pH-värde över 7,45?
A: Alkalemi (överskott av bas).

Q: Vad mäter pCO2 i blodet?
A: Det partiella trycket av koldioxid.

Q: Vad leder en ökning av pCO2-nivåerna till?
A: Respiratorisk acidos.

Q: Vad orsakar en minskning av pCO2-nivåerna?
A: Respiratorisk alkalos.

Q: Vad återspeglar HCO3- (bikarbonat) i kroppen?
A: Den metabola komponenten av syra-basbalans.

Q: Vad resulterar en minskning av HCO3- nivåerna i?
A: Metabol acidos.

Q: Vad leder en ökning av HCO3- nivåerna till?
A: Metabol alkalos.

Q: Vad indikerar BE (base excess)?
A: Mängden överskott eller brist på bikarbonat i blodet när pCO2 är normaliserat.

Q: Vad antyder en positiv BE?
A: Metabol alkalos eller kompensation för respiratorisk acidos.

Q: Vad antyder en negativ BE?
A: Metabol acidos eller kompensation för respiratorisk alkalos.