Title: BV4 / Modul 4 / Beroendets neurobiologi

Q: Vad har beroende setts som historiskt sett?
A: Historiskt som någon slags moralisk brist, bristande karaktär, man bör ta sig i kragen denna attityd finns fortfarande kvar

Q: Vad kan/har beroende setts som?
A: - Moralisk brist?
- Kriminellt problem?
- En långvarig, behandlingsbar psykiatrisk sjukdom?

Q: Vad är beroende?
A: En långvarig, behandlingsbar psykiatrisk sjukdom och behandlas som andra sådana

Q: Vad handlar beroende still stor del om?
A: Beroende handlar till stor del om hjärnan när man utvecklar ett beroende

Q: Vad finns det för evidens för att beroende är en långvarig, behandlingsbar psykiatrisk sjukdom?
A: - Stringent diagnostik
- Välutforskad prognostik och patofysiologi
- Evidensbaserad behandling

Q: Vad kan (alkohol)beroende vara orsakat utav?
A: Det här är orsakat av många olika faktorer, psykologiskt, socialt

Q: Vad är det underliggande problemet hos folk med beroenden?
A: Det underliggande problemet är också att pats hjärna är påverkad

Q: Vad heter den kliniska diagnosen av beroende?
A: Substansbrukssyndrom

Q: Vilka medel använder man sig av i psykiatrin för att nå god hälsa?
A: I psykiatrin använder man sig av samtalet och klinsika bedömningar med pat och anhöriga för att ställa diganoser, genom klinisk bedömning och att prata, det finns då diagnostiska kriterier som ska uppfyllas

Q: Vilka diagnostiska kriterier finns för substansbrukssyndrom?
A: Det finns 11 kriterier:

Q: I vilka grupper kan kriterierna för beroende delas in i?
A: - Nedsatt kontroll
- Sociala komplikationer
- Riskanvändning
- Fysiologiska kriterier

Q: Vad innebär nedsatt kontroll vid beroende och vilka kriterier inkluderas i det?
A: När man väl börjar kan man ej sluta, man har försökt men misslyckas, tar mycket tid och man får ett begär efter att dricka det
- Kontrollförlust
- Försökt sluta
- Tar mycket tid
- Starkt begär efter drogen

Q: Vad innebär sociala komplikationer vid beroende och vilka kriterier inkluderas i det?
A: - Misslyckas med  att fullfölja skyldigheter, såsom studier, jobb
- Återkommande sociala problem
- Överger andra aktiviteter

Q: Vad innebär riskanvändning vid beroende och vilka kriterier inkluderas i det?
A: Att man har använt substansen på ett dåligt/farligt sätt
- Drogintag i farliga situationer (t.ex. rattfylla)
- Fortsätter trots att det ger hlsoproblem

Q: Vad innebär fysiologiska kriterier vid beroende och vilka kriterier inkluderas i det?
A: - Abstinens, om man anävnt något en längre tid kan man få psykiska och fysiska problem när man slutar
- Tolerans - över tid måsta man anvämda mer och mer av substansen för att få en typ av effekt

Q: Hur kan pat bete sig vid olika tidpunkter i beroendet?
A: En och samma pat kan yttra sig på olika sätt beroende på när man träffar pat, man brukar tala om 3 olika faser och pat beter sig väldigt annorlunda beroende på vilken fas man befinner sig i

Q: Vilka faser finns i beroendets cykliska tillstånd?
A: - Intoxiationsfasen
- Abstinens och negativ affekt-fasen
- Drogsug

Q: Vad menas med drogsugs-fasen?
A: Drogsug - när man är avgiftat och inte längre får abstinens kan  man fortfarande få suget att ta substansen igen

Q: Vad var det "misslyckade" experimented 1954?
A: - Jim olds genomför ett inlärningsexperiment på råttor
- Upptäckte att råttorna ville ha mera elstötar

Q: Vad upptäckte Jim Olds i sitt "misslyckande" experiment?
A: Man satte elektroder på råttor och gav elchockar
- Om elektroderna placeras på ett specifikt ställe i hjärnan vill råttorna få elstötar, man har satt elektroden i hjärnans belöningscentrum

Q: Vad kan sägas om vår hjärnas belöningssystem i förhållande till andra arters?
A: Vår
hjärna är mycket lik andra arters, det är fylogenetiskat välbevarat,
evolutionen har bevarat detta sedan långt tillbaka i historien så detta går att
studera i andra arter mycket lätt

Q: Vilka droger söker sig andra djur till?
A: Alla vertebrater söker sig till i stort sätt samma droger som vi

Q: Vad förstod man av djurstudierna om beroende?
A: Det man förstod av djurstudierna är att dopamin var mycket viktigt

Q: Vilka banor är viktiga för belöningssystemet?
A: - Mesolimbiska dopaminerga systemet
- Mesokortikala dopaminerga systemet

Q: Vad är det mesokortikala dopaminerga systemet?
A: Det är dopaminneuron i
ventrala tegmentum, som producerar dopamin till nucleus accumbens och
projicerar också upp till prefrontala cotrex

Q: När går de mesolimbiska och mesokortikala dopaminerga banorna igång?
A: Dessa banor går igång när vi får sånt som är belönande, dopamin är en viktig substans för detta

Q: Vad aktiveras de mesolimbiska och mesokortikala dopaminerga banorna?
A: Aktiveras av sex, mat, social interaktion

Q: Vad mer än vid de naturliga belöningarna kan dopamin frisättas vid?
A: Dopamin frisätts inte bara av de naturliga belöningarna, det dras också igång när man utsätter djur för beroendeframkallande medel, ex alkoho,l amfetamin...

Q: Vad är dopamin?
A: Den viktigaste signalsubstansen som produceras av neuron i VTA och frisätts i nucleus accumbens och frontala cortex

Q: Vad aktiverar hjärnans belöningssystem?
A: Alla beroende-framkallande medel aktiverar hjärnans belöningssystem

Q: Vad är den gemensamma nämnaren hos alla beroendeframkallande medel?
A: Att
man får en dopaminfrisättning i dessa banor, där man tänker sig att banan från
VTA till nucleus accumbens och dopaminfrisättning här är viktigt för
belöningsuuplevelsen men många andra substanser är också involverade

Q: Vilka transmittorer är inblandade i belöningssystemet?
A: Multipla neurotransmittorer är inblandade - bl.a. opioider, GABA, Glutamat beroende på vilken drog det handlar om

Q: Vad går dopaminfrisättingen upp till om man låter en råtta äta mat, ha sex, eller ta amfetamin respektive, av basal dopaminfrisättning?
A: - Mat - 150%
- Sex - 200%
- Amfetamin - 1000%

Q: Vad talar det för att amfetamin drar upp dopaminfrisättningen till 1000%?
A: Detta talar för att beroendeframkallande droger påverkar vårt belöningssystem på ett annorlunda sätt, och som amfetamin, på ett kraftigare mer potent sätt

Q: När träffar vården ofta substansmissbrukare?
A: Vi träffar dem ofta i intoxikationsfasen på akuten, mottagning, etc, och då gäller det vanliga substanser ( då deras DA är högt) opioidpeptider, m.fl.

Q: Vad sker i hjärnan för varje substans man tar?
A: För
varje substans man tar regelbundet svara hjärnan med en motsatt/opponent process

Q: Vad stimulerar/hämmar alkohol i hjärnan?
A: Ex. alkohol stimulerar GABA, hämmar glutamat och leder till en ångestsänkning och en minskad elektrisk aktivitet i hjärnan

Q: Vad sker om man konsumerar alkohol dagligen under flera veckor tid och sedan abrupt slutar?
A: - Om man använder det varja dag under flera veckors tid och sedan abrupt slutar blir reaktionen det motsatta för hjärnan har adapterat upp system i motsatt rikting
- Man brukar säga att abstinensen en spegel av ruset

Q: Vad är den motsatta reaktionen man får när man plötsligt slutar med alkohol som man hållt på med länge?
A: Blodtryck skakigt, i vissa fall kan man få allvaliga komplikationer som epileptiska anfall man faktiskt kan dö av eller tillstånd som heter dilerum tremes - då man blir så hyperexciterad att man måste sövas och i vissa fall få intensivvård

Q: Vad måste vi förstå för att förstå symtomen för abstinensen?
A: Genom att förstå neurobiologin förstår vi också de kliniska presentationerna av abstinenstillstånden

Q: Vad är långtidsförloppet för dopaminsvikt?
A: - Lägrenivåer av dopamin-receptorer i belöningssystemet
- Mindre dopamin-frisättning i såväl striatum och frontala cortex
- Sviktande belöningssystem?

Q: Vad kan man se om man  tar människor utan beroende och människor med
beroende och man kan se grad av receptortäthet?
A: - Ett återkommande fynd i denna forksning är att pat med ett substansberonde uppvisar en lägre nivå av dopaminreceptorer i belöningssystemet

Q: Varför uppvisar pat med ett substansberonde en lägre nivå av dopaminreceptorer i belöningssystemet?
A: Pat har en nedreglering i sitt dopaminerga system både i striatum och frontala kortex och man misstänker att detta delvis kan förklara att pat kan gå omkring och ej må bra trots att man blivit kvitt den akuta abstinensen så har man mycket problem med negativa effekter som nedstämdhet och ångest och upplever att man ej har glädje i livet längre
- Man tänker sig att detta har med nedregleringen av dopaminsystemet att göra - dopaminsvikten som man också kallar det

Q: Hur kan dopaminsvikt beskrivas?
A: Nedreglering av dopaminsystemet

Q: Vad tror man bidrar till den negativa affekten?
A: - Dopaminsvikt
- Uppreglering av stress-system

Q: Vad bidrar till abstinensen?
A: Akut motsatt effekt av intoxikation

Q: Vad är vilktigt att göra vid drogsug-fasen?
A: Vid drogsug är det svårt att bryta cykeln så människan inte faller in i en ny cirkulation

Q: När utlöses drogsug?
A: 1. Drogrelaterade stimuli (cues)
2. Intag av drogen i liten mängd (priming)
3. Stress

Q: Vad blandas in vid drogsug?
A: Detta blandar även in belöningssystemet, som man trott har varit nedreglerat för dessa pat

Q: Vad sker om en pat. med f.d. alkoholberoende utsätts för stimuli som påminner
om alkohol ,eller får smaka på substansen, eller om den upplever stark stress?
A: Då kommer
det annars så nedreglerande belöningssystemet helt plötsligt gå igång och
aktiveras mycket starkare, men nu är det en starkare dopaminfrisättning hos
pat än hos friska kontroller

Q: Vad "står/kodar" dopamin för?
A: Dopamin kodar ej bara för njutningen av belöningen, men även om förväntan om belöng och förväntan om vad som är viktigt i världen

Q: Vad brukar man säga att pat med ett substansberoende har?
A: En kidnappad hjärna

Q: Vad menas med en kidnappad hjärna?
A: Det
kan vara så att deras belöning-motivationsystemt blivit förändrat pga så mycket
substansintag så deras system går igång mycket starkare och aktiverar och får
en att söka sig till susbtanserna istället för de naturliga belöningarna

Q: Vad sker vid drogsugs-fasen?
A: - Stark DA-frisättning vid stress, cues och priming

Q: Handlat beroende bara om dopamin?
A: Ibland säger folk att beroende bara handlar om dopamin, vilket är för att det är den mest studerande substansen, men det är mycket mer komplext än så det är väldigt många hjärnområden som är inblandade,
- Inte bara motivationssystemet, även associaerade banor som amygdala och prefronatal cortex

Q: Vilka hjärnområden kan vara inblandade i beroende?
A: Inte bara motivationssystemet, även associaerade banor som amygdala och prefronatal cortex

Q: Vad betraktas beroende som i vården?
A: Betraktas
som en sjukdom i vården och bör behandlas som det

Q: Vad kan sägas om anda folksjukdomar?
A: Det finns massa sjukdomar där det inte går bra och pat återfaller, tar inte mediciner eller svarar ej på behandling - sjukdomar som likt beroende  beror pm både arv och miljö, man har mycket eget ansvar men det finns annat som styr som både psykologi, sociala situationen och biologi är inblandande
- För alla dessa andra  sjukdomar när de inte svarar blir svaret från sjukvården och samhället att vi alltid ska erbjuda mer behandling

Q: Hur ser svaret ut från sjukvården vid misslyckad behandling av beroende?
A: Om
en pat återfaller kanske man säger att denne inte vill detta nog och att man
tex drar in behandlingen, istället ska man alltid erbjuda mer hjälp - som för de andra folksjukdomarna

Q: Vad är vinsten med att behandla beroende som en av de andra folksjukdomarna?
A: Betraktar vi det som en sjukdom som alla andra är en stor vinst med det att vi kan ta fram nya behandlingsmodeller, de senaste årtiondena har läkemedel kommit att spela en större roll när vi vet vilka substanser som är inblandade så kan vi tänka oss vilka läkemedel som kan ex påverka dopamin och ha en effekt

Q: Vad kan dämpa indirekt dopaminfrisättning?
A: Naltrexon dämpar indirekt dopaminfrisättning när man dricker eller är sugen på alkohol
Placebostudie av detta visade att:
- Vit grupp är placebo - 45% häll sig nyktra
- Andra fick medicin - 80% höll sig nycktra

Q: Vad kännetecknas beroende utav?
A: - Fysiologiskt beteende
- Kontrollförlust
- Att drogen tar över livet och skadar hälsan

Q: Vad sker vid beroende i patofysiologiskt?
A: - Välutforskad patofysiologi med mätbara förädringar i hjärnans belöningssystem
- Dopamin är viktigt, men många andra NT är inblandade

Q: Hur ser behandlingsmöjligheter ut för beroende?
A: Evidensbaserad behandling finns - men bättre behandlingar behövs