Title: BV4 / Modul 4 / Tal och språk

Q: Vad menar vi med språk?
A: A symbolic system used to communicate concrete or abstract meanings, irrespective of the sensory modality employed or the particular means of expression

Q: Vad ska man inte blanda ihop när det kommer till språk?
A: Det är vanligt att folk med tal- och språksvårigheter blandas ihop
- Det är olykcligt eftersom personer med tal respektive språksvårigheter behöver olika bemötande från oss i vården för att säkerställa god kommunikation

Q: På vilka sätt man vi uttrycka vårt språk?
A: - Vi kan prata
- Om en av oss tappade rösten kan man kommunicera med skrift
- Om man är döv är det svårare att lära sig tala, men bara för att man inte kan tala betyder det inte att man inte har ett språk
  - Vi skulle troligen ha teckenspråk som vårt första språk
  - Teckenspråk är lika komplext och rikt på grammatik som tala språk
- Det gemensamma för tal, skrift och tecken är att de alla är ex. på symbolsystem som uttrycker mening, alltså språk

Q: Hur genereras rösten?
A: - Rösten genereras genom att diafragmamuskeln trycke rpå lungorna, den tillsammans med muskler i bröstkorgen och skapar ett luftflöde genom luftstrupen till stämbanden
- När stämbanden aktiveras klipps luftströmmen av så en vibration skapas och rösten uppstår
- Genom att forma tungan, mjuka gommen och läpparna kan vi skapa språkljud

Q: Vad kan sägas om processen som alstrar rösten?
A: Detta r en finmotorisk avancerad process som går i expresstempo och ställer stora krav på såväl motorik som sensorik, därför tar tungans och läpparnas muskler mycket av hjärnans processkraft

Q: Vad säger vi att en pat har fått om dens hjärnskada leder till påverkan på den talmotoriska processen?
A: Dysartri

Q: Vad är dysartri?
A: Dysartri innebär inte en påverkan på själva språket utan en påverkan på förmågan att använda rösten och att artikulera

Q: Hur går processen talproduktion till från tanke till tal, använd ex. med att Läkaren har en ide
om att barnet behöver ögondroppar och läkaren behöver kommunicera med barnets förälder?
A: 1. Första steget i processen är att läkaren hittar de ord som motsvarar iden, i detta fall behövs orden för själva medicinen och vid vilken tidpunkt den ska ges
2. Läkaren behöver också hitta den grammatiska form som krävs för att föräldern ska förstå budskapet, ex. är skillnaden avgörande om läkaren säger "eller" istället för "och"
3. När iden har kläckts i ord och dess grammatiska form behöver hjärnan göra en analys av vilka språkljud som behövs
4. Det sista steget är en motorisk programmering där språkljuden länkas till varandra i rätt ordning
5. Först när allt detta är klart kan en signal gå ut till alla muskler som är inblandade och läkaren kan tala

Q: Hur hade processen från tanke till tal se ut om mna istället skulle skriva?
A: Om ex. hade handlat om att skriva hade de sista stegen inte handlat om ljud och programmering av muskler kopplade till tal, utan istället av bokstäver och programmering av handens rörelser

Q: Hur ser processen från talperception till förståelse, med ex. om läkaren och barnet med ögondroppar?
A: 1. Första steget är att läkaren ska kunna uttrycka sig i tal och skrift för att kommunikationen ska fungera och barnet bli friskt
2. Nästa steg är att föräldern ska tolka budskapet rätt
3. Eftersom läkaren här använder talat språk är först steget att föräldern kan höra
4. Nästa steg är att hjärnan klarar av att tolka korrekt de språkljud den hör och mappa dem på ord i ordförrådet
5. Hjärnan måste också tolka den grammatiska infon som finns i uttalandet
6. Först när hjärnan gått igenom alla dessa stegen kan föräldern få en bild av den info som läkaren vill förmedla

Q: Vad möjliggör en lateralisering?
A: - Lateralisering möjliggör en fördelning mellan hjärnhalvorna
- Den möjliggör både hjärnans effektivisering och specialisering

Q: Vad är ett tydligt ex. på hur hjärnan nyttjar lateralisering för specialisering?
A: Språkfunktion

Q: Vilken hjärnahalva är viktig vid språk?
A: Att vänster hjärnhalva är viktigt för processande och produktion har varit känt länge
- Det är i vänster hjärnhalva 2 av våra centrala områden för språknätverk sitter
  - Broca's och wernicke's område

Q: Vilka områden sitter i vänster hjärnhalva avseende språk?
A: - Wernicke's area
- Broca's area

Q: Vad visar nyare forsking avseende språk?
A: Nyare forskning visare att både subkortikala delar av vänster hjärnhalva och höger hjärnhalva också ingår i nätverken för språkbearbetning

Q: Var finns många av hjärnans funktioner?
A: Många av hjärnans funktioner hittar vi bilateralt

Q: Var i hjärnan finns förmågan att känna igen ansikten?
A: Fusiforme face area

Q: Vad angränsar till fusiforme face area?
A: Angränsande till fusiforme face area, men bara på vänster sida, mellan temporal och occipitalloben hittar vi ett ställe som kallas visual word form area (blå)

Q: Vad är visual word form area centralt för?
A: Centralt för vår förmåga att läsa hela ord  istället för att avkoda bokstav för bokstav som vi gör när vi börjar lära oss läsa

Q: Vad kallas det som visual word form area hj'älper oss att göra?
A: Detta kallas helordsläsning
och är revolutionerande för hur snabbt vi läser jmf med om vi skulle
behöva ljuda oss igenom varje bokstav

Q: Vad drabbas i dyselxi?
A: Visual form area - helorddsläsning
- Funktionsnedsättning i språkets ljudmässiga komponent

Q: Vad är svårigheter med helordsläsning kopplade till?
A: Dyslexi

Q: Vad är dyslexi?
A: Dyslexi innebär även en
funktionsnedsättning i spåkets ljudmässiga komponent (utöver problem med helordsläsning), som leder till svårigheter att tolka och lagra
språkljud och snabbt plocka fram
dem ur minnet

Q: Vad kan sägas om de 2 hjärnhalvorna tillsammans?
A: De 2 hjärnhalvorna kompletterar varandra, men de flesta är ändå jämstigsidigt språkdominanta

Q: Vad sker i wada-testet?
A: I ett wada test släcks en hjärnhalva ner temporärt genom sedering , på så sätt kan man isolerat undersöka funktionen hos den ena hjärnhalvan

Q: Vad märker man med wada-tested om vänster hjärnhalva är nedsläckt?
A: - Med en inhiberad vänster hjärnhalva märker man att språkliga uppgifter och tester blir svårare att genomföra
- Man får en övergående aphasi

Q: Vad testas i split brain experimentet?
A: I spilt brain experiment testades pers med grav epilepsi som genomgått kirurgi och fått corpus callosum avskuren för att hindra att de epileptiska anfallen skulle breda ut sig från den ena hjärnhalvan till den andra

Q: Vad kunde forsaker se vid split brain experimentet?
A: - I de här experimenten såg forskarna att höger hjärnhalva oftast inte kunde läsa ord högt, men att den kunde representera ordets innebörd på annat sätt genom att ex. rita ordet
- Höger hjärnhalva förstår alltså enstaka ord men har svårt att processa grammatik
  - Här är den västra hjärnhalvan överlägsen
  - Men den högra hjärnhalvan spelar en viktig roll i vår kommunikation

Q: Vad spelar den högra hjärnhalvan en viktig roll i avseende språk?
A: Har en viktig roll i vår kommunikation

Q: Vad producerar höger hjärnhalva avseende språk?
A: Ofta nämns höger hjärnhalvas förmåga att både producera och tolka språkets prosodi, dvs språkets melodi, rytm och intention
- Sve är ett s.k. ton-språk dvs att språkmelodin i visa fall är avgörande för ordets betydelse som tomten (gräsmatta) och tomten (jul)

Q: Vad är språkfunktionen hos höger hjärnhalva?
A: - Viss språkförståelse
- Främst ansvarig för prosodi - språkets melodi

Q: Vad ska Broca's och Wernicke's area betraktas som?
A: - Det är riktigt att de här områdena har en avgörande betydelse för processandet
- Men idag vet vi att hjärnan jobbar i nätverk och att Broca's och wernicke's area bara är att betrakta som knytpunkter eller hubbar i språkets nätverk av nervceller

Q: Vad kräver språkprocesande och kommunikationen?
A: Något så oerhört komplext som språkprocessandet och kommunikationen kräver aktivering av stora delar av hjärnan långt utanför dessa 2 kortikarla fläckar i vänster hjärnlob (wernickes och brocas)

Q: Var ligger broca's?
A: Broca's area är i nära ansluting till premotorcortex

Q: Var ligger wernickes?
A: Wernicke's area i anslutning till områden som behandlar auditiv perception

Q: Vad kan sägas om språkets organisation i hjärnan?
A: Även om språkligt processande vilar på motoriska funtkioner, såsom syn och hörsel, är språkest representation och organisation i hjärnan ett eget och mycket komplext system, dvs vår hjärna har  möjlighet att tolka och producera de symboler språket består av

Q: Vad är Brocas viktigt för?
A: - Motorisk planering i språkproduktion
- Grammatisk struktur

Q: Vad är wernickes viktig för?
A: - Hörförståelse
- Återkoppling på eget tal

Q: Vad består hjärnan av som aktiverras vid språkprocessande?
A: Stora nätverk

Q: Vad kan sägas om var ord finns i hjärnan (lokaliseras)?
A: Ord lokaliseras och aktiveras i hjärnan utifrån sin betydelse

Q: Vad är ett ex. på hur ord lokaliseras i hjärnan beorende på sin betydelse?
A: - Ord som prickig kopplas till ord som randig och andra ord som beskriver hur något ser ut
- Ett ord som boll är kopplat till andra runda saker och ord föraktiviteter man kan göra med en boll, dessutom aktiverar ordet boll motoriska delar i hjärnan som är kopplade till att sparka på en boll

Q: Vad är afasi?
A: Afasi är när det språkliga processandet hat blivit påverkat av en hjärnskada

Q: Vad består den språkliga förmågan utav?
A: Den språkliga förmågan består både av att kunna förstå tal och skrift och genom att kunna uttrycka sig genom att tala och skriva

Q: Vad kan sägas om termen dysfasi?
A: Tidigare har termen dysfasi använts, men bland forskning och mellan kliniker som arbetar med parteintgruppen används den inte längre

Q: Vad tänkte man förut att expressiv afasi berodde på?
A: De kommer sig från att man tänkte sig att folk med brocas afasi hade expressiv afasi dvs enbart skulle ha svårgheter att uttrycka sig, men inga svårigheter att förstå

Q: Vad tänkte man förut att impressiv afasi berodde på?
A: Impressiv afasi där man enbart
skulle ha svårt att förstå, men skulle kunna uttycka sig som vanligt, så vid Wernicke's afasi skulle man ha tal som flyter på, men det är fullt av
ordutbyten av ord som inte finns och därför väldigt svårt att förstå

Q: Vad talar man om avseende afasityp nu för tiden?
A: Nuförtiden talar man mindre om specifika afasityper kopplade till bestämda områden i hjärnan, det beror på den nya kunskap som vi har om språknätverket, men också på de stora individuella skillander som finns mellan olika personer

Q: Vilka afasier pratar man oftare om idag?
A: Istället pratar man oftare om främre och bakre afasier eller om icke-flytande och flytande afasi

Q: Varfrö pratar man numera om ikce-flytande och flytande afasi?
A: - Det eftersom såväl klinsik erfarenhet och forskning visar att de flesta som får afasi får svårigheter med andra delar av språket, men på lite olika sätt, dessutom har det visat sig att språket har en större representation i hjärnan än Broca's och wernickes område

Q: Var sitter skadan vid icke-flytande afasi?
A: Oftast främre skada

Q: Var sitter skadan vid flytande afasi?
A: Oftast bakre skada

Q: Vad är utmärkande för de främre afasierna (icke-flytande)?
A: Utmärkande för de främre afasierna är stora uttryckssvårigheter i tal och skrift, men också svårigheter med grammatisk tolkning

Q: Vad är utmärkande för de bakre afasierna (flytande)?
A: I en bakre afasi är talet oftast relativt flytande, men innehåller ofta tvekpauser där personen letar efter ord

Q: Vad mer kan påverkas vid en bakre afasi?
A: - Dessutom är det vanligt med både ordutbyten och ord som inte finns - detta kan leda till att personen visserligen talar men att det är omöjligt att förstå innehållet
- Hör och läsförståelse kan också vara kraftigt nedsatt

Q: Vad måste till vid afasier?
A: Sammanfattningsvis behöver en logoped göra en språklig underökning och karlägga exakt hur de olika delarna av språkprocessen är påverkade

Q: När sker språkutveckling?
A: Även om språkutveckling kopplas till barn och ungdomsperiod fortsätter språkutvecklingen genom hela livet

Q: Hur utvecklas vårt gemensamma språk?
A: - Vårt gemensamma språk utvecklas också i takt med att vi hittar nya begrepp för nya företeleser eller att vi lånar in ord från andra språk
  - Med mobiler har även symboler som emojis fått ersätta dear av det skrivna ordet - emojin är ett ex på en icon
  - Till skillnad från ord har iconer som emojis ingen fast innebärt utan tolkningen kan skifta mellan olika grupper och sammanhang

Q: Vad kan vi uppmärksamma när vi är födda/spädbarn?
A: Uppmärksamma språkljud från alla världens språk

Q: Vilket språk uppmärksammar vi som barn/spädbarn?
A: Det egna eller det spårk som talas runt omrking oss
- I ett globalt perspektivt är det vanligare att ha en flerspråkig uppväxt som vi traditionellt haft här i Sverige

Q: Vad kan vi göra avseende språk vid 6 månader?
A: Från det börjar barnet föredra det egna språkets ljud

Q: Vad är det kritiska fönstret och när inträffar det oss?
A: Det finns något som heter kritiskt fönster i språkinlärningen och inträffar oftast någon gång i tonåren och efter det är det svårt att bli helt flytande på ett nytt språk, men här de individuella skillnaderna stora

Q: Vad kan sägas om hur vi anpassar vårt språk?
A: Vi anpassar hela tiden vårt språk efter de sammanhang vi hamnar i och vi lär oss nya ord när vi hamnar i nya livssituationer
- Vi använder olika språk i olika sammanhang

Q: Vad bidrar språket till?
A: Språket: Sätt att kommunicera personlighet och grupptillhörighet

Q: Vad kan sägas om språkinlärning och ordförråd genom livet?
A: Språkinlärning fortsätter alltså genom hela livet och äldre har i genomsnitt ett större ordförråd, däremot kan det blir svårare att plocka fram rätt ord

Q: Hur stort är ordförrådet hos en vuxen med akademisk utblindning?
A: 50 000- 75 000 ord

Q: Vad är viktigt för språkinlärning?
A: Stimulans

Q: Vad hjälps barn med Downssyndrom av avseende språk?
A: Barn med Downs syndrom är hjälpta av TAKK (tecken som stöd)

Q: Vad kan säga om förmågan till språk hos folk med Downs genom åren?
A: Tidigare var det mycket färre personer med Downs som hade förmågan att tala
- Sedan man började med stödtecken, gester för att minnas orden i en mening, har många fler med downs kunna komma längre i sin språkutveckling

Q: Vad har hjärnan för språkprocessande?
A: Nätverk specialiserade på språkprocessande

Q: Vilken hjärnhalva är dominant för de flesta?
A: Vänster hjärnhalva är språkdominant för de flesta, även
om hela hjärnan och dess funktioner behövs för kommunikation

Q: Vilka typer av förmågor är språk och kommunikation?
A: Språk och kommunikation är komplexa förmågor som vilar på många kognitiva funktioner

Q: Vad kan skador i viktiga språkområden leda till?
A: Afasi

Q: Vad kan sägas om olika typer av afasi?
A: De rena afasityper som beskrivs i litteraturen är relativt sällsynta i praktiken
- I kliniken träffar vi vanligen pat så både har svårt att uttrycka och förstå språk, det är viktigt att komma ihåg att afasi kan yttra sig på många olika sätt
- Att samatal med någon med afasi kräver en stor medvetenhet om sin egen kommunikation