Title: BV4 / Modul 4 / Minne

Q: Whta can be said why we can't focus on everything happening/that we are seeing?
A: Selective attention - Shows that the detention of the brain is limited and that it's a selective process

Q: Vad hjälper våra minnesfunktioner oss att göra?
A: Våra minnesfunctioner hjälper oss människor att knyta ihop dåtid, nutid och framtid

Q: Vad heter det när vi tänker på dåtiden?
A: Vi använder oss av retrospektivt minne när vi tänker tillbaka på vad som hänt i våra liv

Q: Vad heter det när vi tänker på framtiden?
A: Prospektivt minne när vi tänker på framtiden

Q: Vad använder vi minnet i realtid till att göra?
A: Vi använder minne i vår realtid när t.ex. för att aktivt minnas och lagra info här och nu

Q: Vad kan sägas om minneskapaciteten hos människor?
A: Finns stor variabilitet i minneskapacitet hos människor
- Ex. vissa föds som savanter och har en obegränsat minne

Q: Vad vet vi ej om minnet idag?
A: Vi vet mycket om minnet idag men inte allt, ex vilke kapacitet vi har

Q: Vad kan sägas om minnesfunktionerna som process?
A: Minnesfunktionerna, som många andra funktioner är inte en enskild process utan sker i samverkan med andra funktionella processer

Q: Vilka andra faktorer är viktiga för våra minnesfunktioner?
A: Vid minnesfunktioner är det viktigt att vi har vår uppmärksamhetsfuntkion på plats, exekutiv kontroll för att utestänga stimuli runt omkring oss för att fokusera på det vi ska minnas

Q: Vilka olika kategorier kan minnen delas in i?
A: - Deklarativa minnen - medvetna minnen
- Icke-deklarativa minnen - omedvetna minnen

Q: Vad är ex. på saker som sköts av det deklarativa minnet?
A: - Historia
- Språk
- Dagliga episoder

Q: Vad är ex. på saker som sköts av det icke-deklarativa minnet?
A: - Motoriska färdigheter
- Associationer
- priming

Q: Vad är deklarativa minnen?
A: Deklarativa
minnen avser funktioner som hjälper oss återkalla fakta och händelser, ofta
mha språket, saker vi kan sätta ord på - är den medvetna processen

Q: Vad är icke-deklarativa minnen?
A: Icke-deklarativa minnen (procedur minnen) hänvisar mer till vår förmåga att utföra inlärda färdigheter eller aktiviteter och är till största del omedveten

Q: Vad är det deklarativa och icke-deklarativa minnena viktiga för?
A: Båda dessa är viktiga för våra långsiktiga minnesinlagringar, eftersom man tenderar att utnyttja en mängd olika fakta och information och färdigheter under en given dag

Q: Vad kan deklarativt minne delas upp i?
A: - Episodiskt minne
- Semantiskt minne

Q: Vad är Episodiskt minne?
A: Handlar om de personliga händelser och erfarenheter i våra liv mycket kopplat till tid och rum, typ vad vi gjorde på semestern förra sommaren

Q: Vad är semantiskt minne?
A: Hänvisar till specifika fakta och info och finns ingen tidslinje på samma sätt, saker vi lär oss i skolan ex. - faktarelaterat minne

Q: Vad är det icke-deklarativa minnet?
A: Motoriska färdigheter, ex. när man lärt sig cykla, i början krävdes det mycket kognition, vi behövde vara fokuserade på det vi lärde oss, men när vi kan cykla går det per automatik - omedveten process

Q: Vad är priming?
A: Priming - omgivingen påverkar oss mer än vi tror och ett ljud av ett flygplan eller bild av ett skrivbord väcker olika associationer som  påverkar hur vi känner och vad vi gör , ofta utan att vi själva vet om det

Q: Vad innebär priming?
A: Innebär att allt vi ser,
känner, hör och rör påverkar på ett eller annat sätt våra känslor, tankar
och beteenden

Q: Hur kan priming/implicit minne mätas?
A: Priming - implicit minne kan
mätas på olika sett, tex ordkompletterings tester

Q: Vad tar sig förekomsten av priming uttryck i?
A: Förekomsten av priming tar sig uttryck att man har lättare för att skriva ner ord man nyligen hört eller läst eller har samma begynnelsebokstäver

Q: Vad menas med associationer i minnet?
A: Associationer, alla vi känner igen oss i känslan att vi ej kan få fram info från minnet, det finns där men vi kan ej få tag i det - för at erinra oss vissa saker kan det ibland hjälpa att använda oss av associationer
Ex. vad hette författaren? Genom att titta på olka film- eller boktitlar kan svaret ibland dyka upp  i minnet

Q: Vad är associationer viktiga för?
A: Associationer
är viktiga för att lagra olika former av minnesinformation, normalt sett är vi
dåliga på att lägga meningslös info på minnet, men mha associationer kan man öka
denna egenskap

Q: Hur kan associationer skapas för att minnas saker?
A: Ex. loki-metoder: att man kan associera det man ska minnas med olika musikaliska noter och man kan sjunga fram infon, eller associera med ett bekant rum i sitt hem och lägga olika info på olika plater i rummet

Q: Vilken temporal kategorisering av minnen finns det?
A: - Omedelbart minne
- Korttidsminne
- Långtidsminne

Q: Vad är omedelbart minne=?
A: Omedelbart minne= sensoriskt minne

Q: Vad sker med all stimuli vi hela tiden exponeras för?
A: I vardagen exponeras vi hela tiden info som först bearbetas av våra sensoriska system, som ex. hörsel och syn, men en mindre del av info som vi tar in når vårt medvetande och då bearbetas det av vårt korttidsminne

Q: Vad lagras i det sensoriska minnet?
A: I det sensorisk minnet lagras inkommande information från våra sinnen under en väldigt kort tid, ca 1s

Q: Vad måste all ny info först passera innan det kopplas vidare till minnet?
A: All ny info behöver först passera det sensorisk minnet för att sedan kopplas vidare till andra delar av minnet

Q: Vad handlar korttidsminnet om?
A: Korttidsminne handlar om att aktivt hålla info i minnet eller att göra olika typer av manipuleringar av infon i minnet under korta tidsperioider; 1s-1min

Q: När referarar man till korttidsminnet (?) som arbetsminnet?
A: Är
det ett mer målinriktat informationsarbete brukar man referera til detta som
arbetsminnet

Q: Vad kan arbetsminnet kategoriseras som?
A: Arbetsminnen kan kategoiseras att man har en aktiv informationsbearbetning eller lagring, eller en manipulering

Q: Vad är aktiv lagring?
A: Aktiv lagring handlar mer om när vi t.ex. repeterar ett tel-nummer för att minnas det, vi håller sifferraden aktivt i minnet

Q: Vad menas med manipulering avseende arbetsminnet?
A: Manipulering gör vi en aktiv förändring av den aktiva infon vi har, t.ex om man skulle försöka minnas ett tel nummer baklänges, man gör en föränding av den aktiva infon, eller när vi gör olika typer av matematiska räkneoperationer i minnet är också en typ av manipulering av arbetsminnet

Q: När kan korttidsprocessen/-minnet användas i vardagen?
A: I korttidsprocessen i vardagen kan vara ex,. Var vi lagt våra nycklar och vi tänker tillbaka på där vi sist såg dem och systematiskt ta steg tillbaka för att hitta nycklana - då använder vi korttidsminnet

Q: Vad är långtidsminnen?
A: Långtidsminnen är saker vi minns i upp till en dag upp till resten av våra liv, det handlar mer om typen av deklarativa minnen, episodiska och semantiska minne, sånt vi minns från skolan och sånt vi själva upplevt och varit med om och som satt sina spår

Q: Hur länge kan vi minnas långtidsminnen?
A: från 1 dag till resten av våra live

Q: Hur länge varar korttidsminnen?
A: 1s till 1 min

Q: Vilka minnen lagras ffa i långtidsminnet?
A: Ffa minnen kopplade till starka emotionella upplevelser, minnen som ger oss eller skapar mening

Q: Vad gäller för icke-deklarativa långtidsminnen?
A: När det gäller icke-deklarativa långtidsminnen är det mer automatiserade minnen (cykla, köra bil) som ofta är kopplade till motoriska upplevelser och fenomen

Q: Vad kan betingning och inlärning kategoriseras i?
A: - Betingat lärande
- Klassisk betingning
- Operant betingning

Q: Vad handlar betingat lärande om?
A: Betingat lärande kommer det från det inlärningsteoretska lärandet och det handlar om att vi försöker skapa en ny respons som gradvis framkallas genom att upprepat paras ihop med ett nytt stimuli som vanligtvis framkallar responsen, så skapar man en ny stimuli-respons association - bakgrund till betingat lärande

Q: Vad har klassisk betingning sin grund i?
A: Klassisk betingning har sitt ursprung i den behavioristiska skolan med ivan pavlov som utföre experiment med olika djur där det gick ut på att lära in ofrivilliga responser

Q: Vad gjorde pavlov i sina experiment?
A: Hundarna
som han experimenterade med saliverade kopplat till att
de var hungriga i normalfall, men i experimentet kopplade pavlov det till
klockan som plingade och fick på så sätt klockklingande stimuli så skapades en
ny respons, saliveringen

Q: Vad visade pavlovs experiment avseende klassisk?
A: Experimentet visar att man kan via denna klassika betingningen träna sig att reagera ofrivilligt på stimulus som tidigare inte har någon effekt eller en annorlunda effekt

Q: Vad är ett ex på klassisk betingning?
A: Ett ex. på detta är att om barn har genomgått en smärtsam behandling hos läkare och läkaren hade en vit rock på sig skulle barnet i ett senare skede kunna reagera med rädsla, skrik, gråt eller liknande om barnet träffar en person som har en vit rock i ett helt annat sammanhang, ex. på ett apotek, som egentligen inte är kopplad till någon smärtsam behandling, men det drar ändå igång samma typ av respons

Q: Vad är operant betingning?
A: Operant betingning här är det mer konsekvenserna av beteendet som avgör om beteendet lärs in eller inte, och detta bygger mer på en forskare som heter Fredric skinner

Q: Vad besvisade Skinners experiment avseende operant betingning?
A: Slutsatsen i detta forskningsexperimentet är att:
- Vi upplever att när konsekvenserna av ett beteende är positivt eller behagligt sker en inlärning av beteendet, och då ökar sannolikheten att vi visar samma beteende i liknande situationer framöver
- Upplever vi däremot att konsekvensern a av vårt beteende som är negativa eller obehagliga minskar troligen sannolikheten att vi anvönder samma beteende återkommande

Q: Vad kan man tala om avseende operant betingning?
A: Här kan man prata om positiv och negativ förstärkning

Q: Vad är glömska viktigt för?
A: Glömska är i många fall nödvädigt att våra hjärnor inte klara att lagra allt i våra minnesfunktioner, alltså är glömska nödvändigt

Q: Vad kan sägas om glömska vid åldrande?
A: Med stigande ålder finns det på gruppnivå en mer ålderrelaterad glömska, men detta varierar mycket, vissa har bra minne hela livet medan andra får patologi som gör minnet sämre

Q: Vad visar vår hjärna med att sortera ut saker?
A: Att våra hjärnor sorterar ut vissa händelser visar att den fokuserar på att minnas viktiga saker

Q: Vad visar vissa studier om människor som jobar hårt för att minnas saker?
A: I vissa studier visas dett att människor som jobbar väldigt hårt och försöker komma ihåg allt ofta har svårare att fatta viktiga beslut, vilket kan indikera en form av överbelastning, att vår hjärna ex. glömmer irrelevanta detaljer och istället fokuserar på saker som verkligen kan hjälpa oss ta viktiga beslut

Q: Vad hjälper våra hjärnor oss att glömma?
A: Våra hjärnor hjärlper oss
glömma visa detaljer men låter helheten av en händelse leva kvar

Q: Vad byter vissa människor ut gamla minnen mot och vad fyller det för funktion?
A: Vissa märnniskor byter ut
gamla minnen mot nya, vilket kan vara bra för utvecklingen, eftersom
genom att glömma och uppdatera missvisande minnen/info hjälper det oss
anpassa oss bättre för nya situatiomer

Q: Vilken info gäller glömska för i normala fall?
A: Gäller i nromala fall för info som inte är "viktig" (motiverande), oanvänd och orepeterad

Q: Vad är amnesi?
A: Amnesi är ett neuropatologiskt tillstånd som antinegn är anterograd eller retrograd

Q: Vad är anterograd amnesi?
A: Oförmåga att skapa nya minnen

Q: Vad är retrograd amnesi?
A: Oförmåga att återkalla inkodade minnen

Q: Vad är vanligt för folk med amnesi?
A: Det är inte ovanligt att personer med amnesi har både anterograd och retrograd amnesi

Q: Hur ser minnesfunktionen ut vid anterograd amnesi?
A: Anterograd - när en individ ej kan bilda nya minnen, gamla minnen finns kvar och kortvariga minnen kan finnas, men individen kan ej överföra infon till långtidsminnet

Q: Vad är anterograd amnesi ett resultat av?
A: - Är nästan alltid resultat av nån hjärnskada eller trauma
- Exakta orsaken och mekansimen är inte helt förstådd

Q: Vad menas med retrograd amnesi?
A: Retrograd minnesförlust är när personer tappar minnen som bildas före en incident, som kan orsakas av hjärnskada, man har svårare att minnas tidigare händelser och upplevelser i livet

Q: Vilka strukturer är centrala för skapandet och konsolis´deringen av deklarativa minnen?
A: Strukturer i de mediala temporalloberna såsom hippocampus och parahippocampus

Q: Vad är aktiverng av hippocampus och parahippocampus associerat med?
A: Minnesprestationer

Q: Vad är långtidslagring av minnen relaterat till?
A: Långtidsinlagring är dock inte relaterat till mediala temporalloberna utan i andra delat av cerebrala cortex

Q: Vad är icke-deklarativa minnen kopplade till?
A: Icke-deklarativ aminnen är kopplade till andra nätverk i hjärnan såsom prefrontala cortex, basala ganglierna, amygdala och associativa cortexområden

Q: Vad kan man se med fMRI i minnesinlagringsomårderna i hjärnan?
A: Med PETI kan man se en ökad metabolism i dessa strukturer vid minnes inlärning och med fMRI kan man se en ökad syreförbrukning vid inlärningsprocessen

Q: Vad har hittat i hjärnorna hos taxichaufförer i london?
A: Man tittade på hippocampus hos taxichaufförer i london, de hade förstorade hippocampus, och denna storlek korrelerade till hur länge de jobbat som taxichaufförer

Q: Vad är patientfall H.M.?
A: Patientfall H.M - kom ihåg fakta och händelser för perioder före skadorna på mediala temporalloberna

Q: När är hippocampus inte lika nödvändigt?
A: Hippocampus är inte lika nödvändigt för återkallande av långtidsminnen

Q: Vad kan sägas om struktuerr som hippocampus vid inlagring av långtidsminnen?
A: Det kan vara så att dessa
strukturer är nödvändiga i tidiga skeden av minneskonstruering, men
långtidsminnen som är inkodade under lång tid tidigare i livet ksk mer är relaterade till andra strukturer i hjärnan än
hippocampus

Q: Vad sker med kortex vid åldrande?
A: Strukturellt så minskar volymen av cortex i samband med åldrande

Q: Vad sker med synapser vid åldrande?
A: Även antal synapser minskar generellt

Q: Vad kan sägas om studierna om åldrande och minne?
A: Dessa studier är på gruppnivå, det finns skillnader

Q: När börjar minnet försämras?
A: Detta gäller kognition mer specifikt men kollar man på minnesfunktionerära är det från 60 års åldern till 75 års åldern minnen på gruppnivå börjar försämras

Q: Hur kan kognition variera?
A: Vissa
har bra kognition och andra har dålig kognition

Q: Hur kan man få en mer positiv utveckling av kognitionen vid åldrande?
A: Med olika typer av förändringar kan det bli en mer posoitiv bana, genom att miniera riskfaktorer, vaskulär påverkan, sänka blodtryck, alkohol, rökning, stress och liknande samtidigt som vi stärker positiva livsstilsförändringar som att träna mer, socialt intlekuellt aktiva finns det mer som vi kan gör åt vår kognitiv utveckling
- Prevention och livsstilsförändringar talas det mycket om, inte minst kopplas till minnesforskning

Q: Vad mer relaterar den åldrande hjärnan och minnet till?
A: Relaterar även till strukturella förändringar i hjärnan

Q: Vad sker med det episodiska minnet med åldern?
A: Där
ses att runt 60 års ålder droppar det på gruppnivå, medan vissas kognition
ökar, vilket kan kopplas till re-test effekter, som man gör samma test fler
gånger med nära intervall preseterar man bättre vid nästa tillfälle

Q: Vad finns det ett samband mellan avseende det episodiska minnet?
A: Man ser även att det finns
ett samband mellan graden av atrofi i hippokampusområdet (och parahippocampus) och episodiskt
minnesfungerande

Q: Vad relaterar en större struktur i hippocampus till?
A: Så har man en större struktur i hippocampus är det relaterat till ett bättre episodiskt minne också - Detta stämmer inte alltid men på gruppnivå ser man deesa associationer

Q: Vad visar fler studier avseende kognitiv status?
A: Fler studier visar på att vissa personer (10-15%) som åldras bevarar sin kognitiva status intakt genom livet vilket kopplar till en medfödd genetisk orsak eller om de levt sina liv på ett annorlunda sätt