Title: BV4 / Modul 2 / Från periferi till hjärna

Q: Vad är nociceptorer?
A: Primära afferenta smärtreceptorer

Q: Vad aktiveras nociceptorer av?
A: Nociceptorer aktiveras av vävnadsskadliga stimuli; av kemisk, mekanisk eller termisk natur

Q: Vad är primära nociceptiva afferenter?
A: Primära nociceptiva afferenter är de neuron som utgör den första länken i nervsystemet från periferi sett

Q: Vad finns i den pirmära nociceptiva afferenternas slut?
A: Nociceptorer (smärtreceptorer)

Q: Vad är en nociceptor/smärtreceptor?
A: Är en receptor som har en hög tröskel för aktivering, krävs en intensiv nästan skadligt stimulering för att stimulera nociceptorn

Q: Hur används ibland ordet nociceptor?
A: Nociceptor används ibland för att beskriva hela nerven som transporterar smärtsignaler

Q: Vad är nociception?
A: Nociception inbegriper alla processer som behandlar vävnadsskadliga stimuli:
1. Aktivering av nociceptorer
2. Impulstransmission
3. Central bearbetning
4. Reaktion på informationen

Q: Hur går nociception-processen till?
A: 1. Aktivering av nociceptorer
2. Impulstransmission
3. Central bearbetning
4. Reaktion på informationen

Q: Vad är smärta?
A: Perception av nociception

Q: Hur ökar smärtintensiteten hos en individ med ett icke-sensitiserat nervsystem?
A: Hos en individ med ett icke-sensitiserat nervsystem så ökar smärtintensiteten proportionellt mot antalet stimulerade primära ncoiceptiva afferenter mot impulsfrekvensen i dem

Q: Hur ökar smärtintensiteten hos en individ med ett sensitiserat nervsystem?
A: Vid
sensitisering sänks detta tröskelvärde för aktivering och signaleringen
förstärks

Q: På vilka nivåer kan sensitisring ske?
A: Kan både ske på en perifer och central nivå

Q: Vad kategoriseras nociceptorer som?
A: Nociceptorer kategoriseras som omyeliniserade C-fibrer och myeliniserade A-fibrer

Q: Vad kategoriseras de perifera nerverna som förmedlat smärta på?
A: De perifera nerverna som förmedlar smärta kan kategoriseras på olika sätt, t.ex. utseende, funktion, NT innehåll eller genetisk profil

Q: Hur skiljer man först på typer av nervfibrer?
A: Man skiljer först på 2 olika typer av nervfiber baserat på om de är myelinserade eller ej, då vi har de myelinserade A fibrerna och de ej-myelinierade C-fibrerna

Q: I vilka grupper kan A-fibrer delas upp i?
A: A-fibrerna kan sedan delas in i undergrupper, där A-alfa och A-beta fibrer förmedlar proprioception och beröring

Q: Vad förmedlar A-delta fibrer?
A: Nociception

Q: Vad förmedlar A-beta och A-alfa fibrer?
A: - Proprioception
- Beröring

Q: Vad är myelin?
A: Myelin är ett fettrikt material som är elektriskt isolerande och gör att aktionspotensialerna kan hoppa fram över axonet istället för att vara beroende av en konsekutiv akitvering av jonkanalen längs med axoner, som måste ske i C-fibrer

Q: Vad ökar myelinering?
A: Ledningshastigheten i nerven

Q: Vad är ledningshastigheten i nerver beroende av?
A: - Myelinering
- Diameter

Q: Vad kan sägas om hur diametern påverkar ledningshastigheten?
A: Ju större diameter, desto snabbare är ledningshastigheten

Q: Hur ser ledningshastigheten ut för olika fibrer i det sensoriska systemet från snabbaste till långsammaste?
A: I det sensoriska systemet ser man högst ledningsaktivitet hos:
- Nervfibrer som förmedlar proprioception följt av nervfibrer som förmedlar beröring (A-beta fibrer)
- Följt av smärt fibrerna där A-delta fibrer pga myelinseringen har en snabbare ledningshastighet jämfört med C-fibrer

Q: Vad sker med stimuleringen vid akut stimulering?
A: Vid en akut stimulering förnimmer man först en distinkt vällokaliserad känsla av smärta som då förmedlas via A-delta fibrer, vilket följs av en mindre vällokaliserad och diffus smärta som förmedlas av C-fibrer

Q: Vad kan sägas om diametern för a-beta och a-alfa fibrer?
A: Stor diameter

Q: Vad kan sägas om diametern för a-delta fibrer?
A: Medium diameter

Q: Vad kan sägas om diametern för C-fibrer?
A: Liten diameter

Q: Vad förmedlar C-fibrer?
A: Nociception (mekansik, thermal, kemisk) (samma som a-delta fibrer)

Q: Vad är unimodala nociceptorer?
A: Nociceptorer som är specifika för en viss  typ av smärtmodalitet och aktiveras enbart av t.ex. mekanisk, termisk eller kemisk stimulering

Q: Vad reagerar termisk nociceptor på?
A: Reagerar på skadligt hög eller låg temperatur (>42 grader eller <10 grader

Q: Vad reagerar mekanisk nociceptor på?
A: Reagerar på överdrivet tryck eller mekanisk deformation

Q: Vad reagerar kemisk nociceptor på?
A: Reagerar på kemikalier och kryddor, t.ex. H+, K+, Capsaicin, bradykinin

Q: Vad är polymodala nociceptorer?
A: Andra nociceptorer är polymodlala, vilket innebär att de kan aktiveras av olika modaliteter, t.ex både av termisk och mekanism potentiellt skadlig stimulering

Q: Vad reagerar polymodala nociceptorer på?
A: Reagerar på olika modaliteter

Q: När aktiveras tysta nociceptorer?
A: Sedan finns det även tysta nociceptorer, som är väldigt svåra att aktivera under normala förhållanden och det är först när det föregår en information i vävnaden som dessa nociceptorena rekryteras och börjar reagera på ex. mekaniska stimuli

Q: Vad är tysta nociceptorer?
A: Aktiveras inte av något stimuli under nroamal förhållanden, men förändras när omkringliggande vävnad är inflammerad och börjar reagera på t.ex. mekaniska stimuli

Q: Var finns tysta nociceptorer?
A: - Leder
- Viscerala organ
- Hud
- Tandpulpa

Q: Vad finns på de perifera nervändssluten på de sensoriska nerverna?
A: På de perifera nervändssluten på de sensoriska nerverna finns det en rad olika receptorer och jonkanaler, som omvandlar den intensiva stimuleringen till en elektrisk signal och denna processen kallas för transduktion

Q: Vad kan jonkanalerna på nervändsluten på de sensoriska nerverna aktiveras av?
A: Dessa receptorer och jonkanaler kan t.ex. aktiveras specifikt av potentiellt skadlig värme, kyla, mekanisk stimulering eller kemikalier

Q: Vad sker när jonkanalerna på nervändsluten på de sensoriska nerverna öppnas?
A: När dessa transducerande jonkanaler aktiveras öppnas jonkanaler och det sker ett kationsinflöde in i nervterminalen som leder till en depolarisering, vilket aktiverar spänningsberoende natriumkanalen och därigenom genereras och propageras AP

Q: Vad sker med den AP'n som bildas vid aktivering av jonkanalerna på nervändsluten på de sensoriska nerverna?
A: Detta leder till transmission av signalen längs med axonet, förbi dorsalrotsganglion, där nervcellernas cellkoppar ligger, och in till den centrala terminalen i ryggmärgens dorsalhorn

Q: Vad sker efter att A- och C-fibrer träder in i ryggmärgen?
A: Efter inträde till ryggmärgens dorsalhorn så delar de primära afferenterna, både C- och A-delta fibrer upp sig och går antingen rakt in i bakhormets grå substans eller så vandrar de i Lissauers bana uppåt eller neråt, 1-2 segment innan de går in i den grå substansen

Q: Hur löper lissauers bana?
A: Lissauers bana löper utefter ryggmärgen mellan dorsalhornts spets och ryggmärgens yta

Q: Vad sker när primärafferenterna når Lissauers bana?
A: När primärafferenterna når Lissauers bana förgrenar de sig och stiger 1-2 segment uppåt och nedåt innan de går in i den grå substansen i dorsalhornet

Q: Vad förbinder lissauers bana?
A: Lissauers bana förbinder ett segment med angränsande nivåer

Q: Vad bidrar det till att Lissauers bana förbinder ett segment med angränsande nivåer?
A: Bidrar till att smärtan kan kännas över ett större område

Q: Var terminerar C- och a-delta fibrer?
A: C- och a-delta fibrer terminerar i grå substans i bakhornen

Q: Vad kan sägas om olika typer av sekundära projectionsneuron?
A: Det finns olika typer av sekundära projektions neuron, och motvarande typer av projektionsneuron finns också supraspinalt i thalamus och cortikalt

Q: Vad betecknas den ena typen av projektionsneuron som?
A: Nociceptivt specifika neuron

Q: Var ligger cellkropparna hos Nociceptivt specifika neuron (projektionsneuron)?
A: Cellkropparna ligger ffa i lamina 1 och de aktiveras i normalfallet av a-delta fiber

Q: Vad aktiveras Nociceptivt specifika neuron (projektionsneuron) av?
A: A-delta fiber

Q: Hur ser de receptiva fälten ut för Nociceptivt specifika neuron (projektionsneuron)?
A: Dessa projektionsneuron har små receptoreriska fält, dvs de tar emot inflöde från ett mindre antal A-delat fibrer

Q: Vilka typer av sekundära projektionsneurons finns (med cellkroppar i lamina 1 i dorsalhornet)?
A: - Nociceptivt specifika neuron
- Polymodala nociceptiva projektionsneuron

Q: Var ligger cellkropparna till polymodala nociceptiva projektionsneuron?
A: I lamina 1

Q: Varifrån tar polymodala nociceptiva projektionsneuron emot inflöde?
A: Från ffa C-fibrer

Q: Hur stora är de receptiva fälten för polymodala nociceptiva projektionsneuron?
A: De har stora receptiva fält

Q: Vad aktiveras multireceptiva neuron utav?
A: Multireceptiva neuron aktiveras maximalt av primära nocicetiva afferenter, men kan även i mindre utsträckning aktiveras av A-beta fibrer

Q: Hur ser de receptiva fälten för multireceptiva neuron ut?
A: De har stora receptiva fält

Q: I vilka lamina ligger projektionsneuronens cellkroppar i?
A: Projektionsneuronens cellkroppar ligger konc. i lamina I och V, väldigt få i lamina II, några spridda cellkroppar i lamina III och IV

Q: Vilka typer av projektionsneuron finns det?
A: - Nociceptivt specifika neuron
- Polymodala nociceptiva projektionsneuron
- Multiceptiva neuron

Q: Var ligger cellkropparna till Nociceptivt specifika neuron?
A: Lamina 1

Q: Var ligger cellkropparna till polymodala nociceptivt projectionsneuron?
A: Lamina 1

Q: Var ligger cellkropparna till multireceptiva neuron?
A: Lamina V

Q: From where does multireceptiva neuron receive input?
A: Both nociceptiva (a-delta fiber) och non-nociceptiva afferenter (a-beta fiber)

Q: From where do polymodala nociceptiva neurons receive input?
A: Mostly from C-fibers

Q: From where does specifika nociceptiva neuron receive input?
A: Mostly from a-delta fibers

Q: Which type of pain is conveyed with specifika nociceptiva neuron?
A: Localized (rapid) pain

Q: Which type of pain is conveyed with polymodala nociceptiva neuron?
A: Diffuse (slow) pain

Q: Which type of pain is conveyed with multireceptiva neuron?
A: Diffusly localised pain

Q: What is the receptive field of multireceptiva neuron?
A: Large

Q: What is the receptive field of polymodala nociceptiva neuron?
A: Large

Q: What is the receptive field of specifika nociceptiva neuron?
A: Small

Q: Var korsar projektionsneuron som förmedlar smärta mittlinjen (dekusserar)
A: Porjektionsneurons som förmedlar smärta korsar mittlinjen (dekuserar) på ryggmärgsnivå

Q: Hur går projektionsneuron som kopplar till nociceptiorer i ryggmärgen?
A: Projektionsneurons som kopplar till nociceptorer korsar mittlinjen, dekusserar på ryggmärgsnivå innan de ascenderar i spinothalamiska på den motsatta sidan (kontralateralt)

Q: Vilken stimuli färdas i den spinothalamiska banan?
A: - Smärta
- Temperatur
- Delvis beröring

Q: Vilka stimuli färdas i dorsal column - medial lemniscal pathway?
A: - Beröring (touch)
- Vibration
- Two-point discrimination
- Proprioception

Q: Hur kan nociceptorer(-förmedlande nerver) skiljas från nerver som förmedlar proprioception och beröring?
A: Var de korsar ryggmärgen

Q: Vilka fibrer förmedlar proprioception och beröring?
A: - A-alfa fiber
- A-beta fiber

Q: Hur går nerver som förmedlar proprioception och beröring i ryggmärgen?
A: AA- och A-beta fiber ascenderar i den dorsala kolumnen och kopplar till projektionsneuron först i medullan där projektionerna korsar mittlinjen

Q: Var kopplar merparten av AA- och ABeta-fiber till projektionsneuron?
A: Även om A-beta fibere kan
sända kollateraler till multireceptiva projektionsneuron i bakhornen, så
kopplar merparten av AA- och A-beta fibrer till projektionsneuron först i
medulla

Q: Hur går neuron via dorsala kolumnen (medial lemniscal pathway)?
A: 1. AA- och AB-fiber kommer in till dorsalroten
2. Där sker det ingen synaps och fibrerna fortsätter upp till medullan där de korsar mittlinjen (dekusserar) och kopplar till projektionsneuron
3. Dessa projektionsneuron går sedan till thalamus där de kopplar om till ett annat neuron, som går till cortex

Q: Hur går neuron via den spinothalamiska banan?
A: 1. A-delta- och C-fibrer går in via dorsalroten där det sker en synaps till projektionsneuron, som korsar mittlinjen (dekusserar)
2. Projektionsneuronen fortsätter sedan upp hela vägen till thalamus där det sker en omkoppling till ett nytt neuron, som går till cortex

Q: Var återfinns projektionsneuronen efter den första omkopplingen i ryggmärgens dorsalhorn?
A: - Spinoretikulära banan
- Spinomesecephaliska banan
- Spinothalamiska banan

Q: Vart har de axon som färdas i den spinoretikulära banan till den retikulära formationen av hjärnstammen projektioner+
A: De axon som färdas i tractus spinoretikularis till den retikulära formationen av hjärnstammen har i sin tur projektioner som leder till det limbiska systemet och till områden som kopplar till autonoma funktioner

Q: Vad bidrar det till att de axon som färdas i tractus spinoretikularis  har projektioner som leder till det limbiska systemet och till områden som kopplar till autonoma funktioner?
A: Därigenom är den spinoretikulära signaleringen innerverad i t.ex. regleringen av vakenmhetsgrad, kan ledat till en höjning av blodtrycket, ökad hjärtfrekvens och snabbare andning via kopplingar till andnings- och cirkulationscenter

Q: Hur går tractus spinoretikularis?
A: Utgår från ryggmärgens dorsalhorn och slutar i retikulära formationen av hjärnstammen och kopplar till autonoma funktioner

Q: Vad kan smärtsignalerna som skickas med den spinoreticulära banan leda till?
A: - Höjning av blodtrycket
- Ökadhjärtfrekvens
- Snabbare andning
Detta pga kopplingar till andnings och cirkulationscenter

Q: Vad mer påverkar smärtsignalerna från den spinoretikulära bana?
A: Påverkar även rostrala ventromediala medulla (RVM) och locus coeruleus (LC) som är relästationer för descenderande bansystem

Q: Vad utgår tractus spinomesencefalicus ifrån?
A: Utgår från ryggmärgens bakhorn och slutar i mitthjärnan

Q: Vilken info förmedlar tractus spinomesencefalicus?
A: Förmedlar information till PAG som förknippas med descenderande smärtmodulaerande system

Q: Varifrån utgår tractus spinothalamicus?
A: Utgår från rggmärgens dorsalhorn, löper upp genom hjärnstammen och slutar i thalamus

Q: Vad förmedlar den spinothalamiska banan?
A: Förmedlar lokalisation och intensitet av smärtsamma stimuli och temperatur

Q: Vad betyder dekussera?
A: Att decussera betyder att korsa mittlinje

Q: Vilka banor bestpr den spinothalamiska banan utav?
A: - Laterala (yttre)
- Anteriora (bakre)

Q: Vad förmedlar laterala spinothalmaiska banan?
A: Förmedlar smärta och temperaturinformation

Q: Vad förmedlar anteriora (bakre) spinothalmaiska banan?
A: Förmedlar oprecisa/diffusa tryck- och beröringsförnimmelser

Q: Var finns cellkroppar för spinothalamiska banan och vart går deras axon?
A: Cellkroppar i dorsalhornet av ryggmärgen, korsar mittlinjen, stiger uppåt på motsatt (kontralaterala) sidan till kärnor i thalamus

Q: Vart går axon från thalamus från cellkroppar me dkopplingar till spinothalamiska banan?
A: Från thalamus stiger axon uppåt till olika områden i somatosensoriska cortex, som förmedlar lokalisation och intensitet av smärtsamma stimuli

Q: Var har den trigeminotalamiska banan ursprung?
A: Ursrpung i motsatta sidans spinala trigeminuskärna (input från ansikte, näsa, mun, ögon)

Q: Hur är den trigemniothalamiska banan analog till spinothalamiska banan?
A: Homolog till spinothalamiska banan med skillnad att den trigeminothalamiska banan korsar mittlinjen i medulla

Q: Varifrån får de spinala trigeminuskärnorna input?
A: Får input från ansikte, mun, näsa och ögon

Q: Hur ascenderar axon i dne trigeminothalamiska banan?
A: De acsenderar på motsatt sida och korsar mittlinjen i medulla och når thalamuskärnor som projicerar till olika områden på somatosensoriska cortex

Q: Hur kan vi få lokalisation av smärta?
A: Kan ge lokalisation av smärtan tack vare homunculus i somatosensoriska cortex

Q: Vilken typ av smärta genererar spinothalamiska banan?
A: SPinothalamiska banan skickar info till olika områden i hjärnan och genererar både sensorisk-diskriminativ och emotionell-motivationsdrivande smärta

Q: Vilka 2 olika system finns i den spinothalmaiska banan?
A: - Neospinothalamiska banan
- Paleospinothalamiska banan

Q: Vad förknippas den Neospinothalamiska banan med?
A: Förknippas med sensoriska diskriminitiva aspekten av smärtupplevelsen (lokalisation, karaktär och duration)
Ex. pat med stroke som har drabbat det somatosensoriska cortex oftast inte kan uppge lokalisation och kvalitet på smärtsam stimulering men uppger en svår definerad känsla av obehag, pga att den palospinothalamiska banan aktiveras hos dessa individerna

Q: Vilka kärnor innefattar den Neospinothalamiska
banan?
A: Detta system innefattar ffa de laterala thalamuskärnorna och deras projektioner till primära och sekundära somatosensoriska cortex

Q: Vilka kärnor innefattar Paleospinothalamiska
banan?
A: Dessa system innefattar de mediala thalmauskärnorna och strukturer i det limbiska systemet och andra subcortikala områden

Q: Vad har den Paleospinothalamiska banan betydelse för?
A: Detta system har betydelse för den emotionella(-motivationsdrivande) och kognitiva aspekterna av smärtupplevelsen

Q: Vad förknippar man upplevelsen av smärta med i Paleospinothalamiska banan?
A: Förknippar med upplevelsen av lidande i långvarig smärta

Q: Varifrån är den Neospinothalamiska
banan projekterad?
A: Projektion från lamina 1

Q: Varifrån är den Paleospinothalamiska banan projekterad?
A: Projektioner från lamina 1 och 5

Q: Vad kan sägas om smärtasn lokalisation via Paleospinothalamiska
banan?
A: Diffus smärta

Q: Vad kan sägas om smärtasn lokalisation via neospinothalamiska banan?
A: Vällokaliserad smärta

Q: Vilka ytterligare kärnor aktiveras av paleospinothalamiska banan förutom thalamuskärnorna?
A: - Anterior cingulate cortex
- Insula
- Nucleus accumbens
- Amygdala

Q: Vilken betydelse är dessa strukturer (Anterior cingulate cortex, Insula, Nucleus accumbens, Amygdala) av när det kommer till smärtuplevelsen?
A: - Dessa är strukturer som har betydelse för den affektiva smärtkomponenten, den känslomässiga reaktioen på smärtstimuleringen
- Påverkar också hur vi fokuserar vår uppmärksamhet på smärtsignalerna

Q: Hur är prefrontala cortexstrukturer involverade i smärtupplevelsen?
A: Prefrontala kortikala strukturer är involverade och detta regaerar den kognitiva och utvärderande funktionen i samband med smärtupplevelsen

Q: När mer aktiveras nätverket av strukturer som påverkar smärtupplevelsen av den paleospinothalamiska banan?
A: Detta nätverk, när det aktiveras kommer det också initiera de nedåtsigande bansystemen som är viktiga för regleringen av smärtsignalering via integrering i PAG och RVM

Q: Hur kan man beskriva smärta?
A: Smärta är en sensorisk upplevelse som är en integrering mellan den diskrimintiva informationen som skapas i somatosensoriska kortex och den emotionella och kognitiva reaktionen som formas i andra strukturer och i allra högsta grad påverkar vår smärtupplevelse

Q: Vad står PAG för?
A: PAG - periaqueductal gray

Q: Vad står RVM för?
A: RVM - rostral ventromedial medulla