Title: BV4 / Modul 3 / Det autonoma nervsystemet

Q: Vad fungerar hypothalamus som?
A: Hypothalamus fungerar som en viktig integrator för att reglera mycket av kroppens inre funktioner, det man kanske oftast pratar om är homeostas, att hålla kroppen i jämvikt, men sköter även många andra saker

Q: Vilka riktmärken finns för att hitta hypothalamus?
A: - Chiasma opticum - visar vad den främre delen av hypotalamus ligger
- Mamillarkropparna visar var den mest posteriora delen är
- Mellan Thalamus och hypothalamus finns det ett sulcus, sulcus hypothalamicus som avgränsar hypothalamus
- Fornix kan ses och mer lateralt i bilden har vi foramen interventriculare
- Ovanför hypothalamus har vi commissura anterior

Q: Hur sitter hypothalamus om den 3e ventrikeln?
A: Hypothalamus sitter på varsin sida av den 3e ventrikeln

Q: Vad är den paraventrikulära kärnan i hypothalamus viktig för?
A: Paraventrikulära
kärnan är en viktig kontrollkärna för ANS

Q: Varfirån får hypothalamus information?
A: Det hypothalamus gör är att den från information från cerebrala cortex, amygdala, hippocampus  om vad som händer runt omrking oss, den får även infromation frå viscera (insidan av kroppen) och somatosensorik (utsidan av kroppen) om vad osm händer runt omrking oss

Q: Vad jämför hypothalamus med den input info den får?
A: Detta jämförs sedan med biological set points (som är grundvärdet) och från det får vi en output som hjälper kroppen komma tillbaka till det

Q: Varifrån får hypothalamus input?
A: - Contextual info (cerebral cortex, amygdala, hippocampal formation)
- Sensory input (Visceral and somatosensory pathways, chemosensory and humoral signals)

Q: Which type of responses does the hypothlamaus generate?
A: - Visceral motor
- Somatic motor
- Neuroendocrine
- Behavioral responses

Q: Vilka delas delas ANS in i?
A: - Synpatiska NS
- Parasympatiska NS

Q: Vilken övergripande uppgift står SNS för?
A: Fight or flight (men är ej bara aktiverat vid fight or flight)

Q: Vilken övergripande uppgift står PNS för?
A: Rest and digest

Q: Vad utgår PNS ifrån?
A: Utgår från hjärnstam och saklarsegmenten i ryggmärgen (en del debatt)

Q: Vad kan sägas om SNS och PNS uppbyggnad i förhållande till varandra?
A: SNS och PNS har liknande uppbyggnad, men många stora skillnader, så om man lär sig det ena bra kan man dra slutsatser om hur det andra ser ut/fungerar - det är inte att de är lika, utan att de har skillnader

Q: Vad krävs för både SNS och PNS?
A: Det som krävs för både PNS och SNS är att 2 nervceller kommer från CNS  ut till det organs som ska styras
- Den första cellen kommer ha sin cellkropp i CNS, antingen i hjärnstammen eller i ryggmärgen
- Nervcell 1 kommer gå ut från CNS och bli en perifer nerv som går till ett ganglion

Q: Hur går nervcell 1 i PNS?
A: Från CNS till ganglion i/nära målorgan

Q: Var ligger ganglion i PNS?
A: I PNS ligger ganlion nära de målorgan som ska styras

Q: Vad medför det avseende längden på den pregnaglionära och den postganglionära nervcellen att ganglion i PNS ligger nära målorgan?
A: Detta gör
att den preganglionära cellen är väldigt lång, väl ute i det organ som ska
styras sitter ett ganglion och den postganglionära kroppen har sin cellkropp i
det ganglionet och skickar sedan axonet en kort bit för att styra själva
organet

Q: Varifrån utgår PNS huvudsakligen?
A: PNS utgår huvudsakligen från hjärnstammen, där den viktigaste nerven är n. vagus (X), men det finns även parasympatsika strängar i flera av de andra kranialnerverna, ex. oculomotorius och glossopharyngeus

Q: Vilka kranialnerver är parasympatiska?
A: - n. oculomotorius
- n. facialis
- n. glossopharyngeus
- n. vagus

Q: Vad kan sägas om längden på de preganglionära cellerna i SNS?
A: I SNS är de preganglionära cellerna ofta ganska korta

Q: Varifrån utgår SNS?
A: SNS utgår från den thorakala delen av ryggmärgen och den översta lumbala biten (Th1-L2)

Q: Hur går nervcell 1 i sympatikus?
A: Vi har en kort preganglionär
cell som går från ryggmärgen ut till ganglier i truncus sympaticus

Q: Hur går truncus sympatikus?
A: Truncus sympaticus fortsätter hela vägen upp till halsen och ner till bäckenet, trots att de preganglionära cellerna endast finns i thorakal och lumbal ryggmärg

Q: Vad är en stor skillnad mennal SNSoch PNS avseende vilket som innervera huden?
A: En stor skillnad mellan SNS och PNS, är att SNS också går ut i huden, och reglerar våra svettkörtlar
- PNS finns inte i  huden vad vi vet av, detta medför att SNS är mer utspritt, medan PNS mer ligger i axiala delar av kropen

Q: Hur går den första nervcellen ut i SNS?
A: I SNS går den första cellen går från ryggmärgen och ut, oftast säger man att den går direkt till truncus sympaticus, vilket är en sanning men en modifikation, man kan säga att dne första nervcellen kan sluta på 3 olika platser:

Q: Var kan den första nervcellen i SNS gå?
A: - Synaps i truncus sympaticus
- Prevertebrala ganglion, som ligger runt de större kärlen i bukne
- Binjuren

Q: Vad kallas de ganglion i truncus sympaticus?
A: Paravertebrala ganglierna

Q: Vad är prevertebrala ganglier?
A: De ligger
runt de stora kärlen i buken (truncus coeliacus, mesenterica sup./inf.) dessa
ganglion är viktiga för att styra det enteriska nervsystemet i tarmen och det
parasympatiska och sympatiska nervsystemet runtomkring matsmältningsorganen och
runtomkring könsorganen

Q: Vad ä prevertebrala ganglierna viktiga för?
A: Dessa ganglion är viktiga för att styra det enteriska nervsystemet i tarmen och det parasympatiska och sympatiska nervsystemet runtomkring matsmältningsorganen och runtomkring könsorganen

Q: Hur går den preganglionära cellen till binjuren?
A: Preganglionära celler går hela vägen ut till binjuren och reglerar
frisättningen av adrenalin, vilket gör att de kromaffina cellerna som ligger i
medullan i binjuren, ases vara som en postganglionär cell

Q: Vad reglerar preganglionära celler som går till binjuremärgen?
A: Reglerar frisättningen av adrenalin, vilket gör att de kromaffina cellerna som ligger i medullan i binjuren, anses vara som en postganglionär cell

Q: Vad anses vara de postganglionära cellerna i medullan?
A: De kromaffina cellerna i binjurens medulla

Q: Hur kan preganglionära celler från SNS gå?
A: - Från truncus sympaticus till organet
- Från prevertebral ganglion till organet
- Frisättning av adrenalin från binjuren

Q: Vilka horn finns i ryggmärgen?
A: Här finns ett dorsalhorn bakåt och ett ventralhorn frammåt, men man kan även se att något sticker ut från sidorna, detta kallas för lateralhornet

Q: Vad finns i lateralhornet?
A: I lateralhornet har man cellkropparna för de preganglionära cellerna

Q: Vad kan sägas om vilka neurons som ligger var i de olika hornen i ryggmärgen?
A: - I ventrala hornet där vi har motorneuron som styr den somatiska medvetna motoriken
- I lateralhornet finns till en annan grupp celler som styr den autonoma motoriken, styr glatt muskulatur och körtlar osv

Q: Vad kan sägas om små nätverk i lateralhornet?
A: På samma sätt som det finns små nätverk i ventrala ryggmärgen finns det nätverk i laterala horent, t.ex. har man sett att preganglionära celler, som sköter hjärtat, i lateralhornet verkar ha sin egen pacemaker aktivitet och att man inte ser samma aktivitet i supraspinala center

Q: Vad gör preganglionära celler i lateralhornet avseende hjärtat?
A: Där finns det ex. preganglionära
celler, som sköter hjärtat, i lateralhornet verkar ha sin egen pacemaker
aktivitet och att man inte ser samma aktivitet i supraspinala center

Q: Hur skickar de preganglionära cellerna i lateralhornet ut sina axon?
A: Preganglionära cellen kommer skicka ut sitt axon via ventralhornet, den kommer ofta göra en synaps ofta i truncus sympaticus och nervcell 2 kommer skicka ut sitt axon till den del av kroppen som sak styras

Q: Hur kan nervcell 1 skicka sitt axon till prevertebrala ganglion och sedan vidare?
A: En annan möjlighet är nervcell 1 skickar sin signal hela vägen till det prevertebrala ganglionet, för att sedan låta sin post-ganglionära partner skicka signaler vidare för att styra mag-tarm kanaler

Q: Vad finns det axon till i SNS?
A: Detta gör att till truncus sympatikus finns det axon som är påväg in, afferenta axon, och efferenta som är påväg in (ut)

Q: Vad kallas vägarna in i gangliet i truncus sympaticus?
A: Vägarna in i gangliet i truncus sympatikus kallas ramus communicans, det finns en alba (som är vägen in och har mycket myelin), och en som skickas ut som är grå för att den inte har samma mängd myelin

Q: Hur ser ramus communicas alba ut?
A: Det är vägen in i gangliet och den innehåller mycket myelin

Q: Hur ser ramus communicas grisei ut?
A: Det är vägen som skickas ut, den är grå eftersom den saknar myelin

Q: Baserat på egneskaperna hos ramus communicans alba/grisei hur snabbt går transmissionen med dem?
A: Vägen
in i truncus sympatikus går snabbt eftersom det finns mycket myelin, vägen ut
går lite långsammare för att det saknar myelin

Q: Vad är ex. på några parasympatiska hjärnstamskärnor?
A: - Edinger-Westfal
- Dorsal motor nucleus of Vagus (DMV)
- Nucleus ambiguus

Q: Vad är Edinger-Westphal important for?
A: Edinger-westphal är viktig ögonreflexer och sköter mycket av PNS till ögonen

Q: Hur ses Edinger-westfal anatomiskt?
A: Den är så pass liten att den ej syns anatomiskt, men på bilden finns en liten vit prick som ska visa aqueductus cerebri, så den ligger ventralt om det, nära oculomotoriuskärnan

Q: Var ligger edinger-westfal- och oculomotoriuskärnorna?
A: Dessa kärnor ligger på samma nivå kranialnerven går ut

Q: Vilken är den största kärnan för PNS?
A: Dorsal motor nucleus of Vagus (DMV)

Q: Var ligger DMV?
A: Ligger dorsalt i medulla oblongata

Q: Hur ses DMV kärnan?
A: Denna kärnan är så stor att den pressar ut lite på baksidan av medulla oblongata och den kan ses som en liten kulle som sticker ut i fossa Rhoboideus

Q: Vad sköter nucleus ambiguus?
A: Sköter mycket av funktionerna av glossopharyngeus, och sköter därför mycket i halsen

Q: Vad kan skador på nucleus ambiguus leda till?
A: Skador på denna kan därför göra att man blir hes

Q: Vad är nucleus ambiguus viktig för?
A: - Kärnan är viktig för att reglera hjärtrythm och blodtryck
- Är också en viktig kärna för vagus

Q: Vilken info kan skickas upp med vagus nerven?
A: Det finns myclet viktig visceral input från insidan som skickas upp via många vägar, ex. vagusnerven

Q: Vart hamnar information från insidan som skickas upp med vagusnerven?
A: Målet av detta är nucleus of the solitary tract

Q: Var ligger nucleus of the solitary tract?
A: På baksidan av hjärnstammen ligger denna kärna, som kan delas upp i en rostral del viktig för smak, och en kaudal del viktig för visceral afferent information

Q: Vilka delar kan nucleus of the solitary tract delas in i och vad är deras function?
A: - En Rostral del viktig för smak
- En kaudal del viktig för visceral afferent information

Q: Hur färdas info från insidan till CNS?
A: - När vi får info från insidan av kroppen sickas den ffa in till den kaudala delen av nucleus of the solitary tract i medulla oblongata - - Därifrån kommer den skickas upp mot vårt medvetande, där insula är en viktigt plats för denna information
- Infon kommer även påverka flera kärnor i hjärnstammen för att få ett autonomt svar/reflex

Q: Hur kan hjärtats kontraktion regleras av PNS?
A: - Om man får signaler från blodkärlen och de specifika baro-och kemoreceptorerna, kommer de kunna skicka in input att vi t.ex. måste ändra vår cardiac output - det skickas in som afferent info från glossopharygeus och frn vagus
- Infon kommer komma in i hjärnstammen och kommer då till kärnan viktig för visceral information från insidan - nucleus of the solitary tract
- Den kommer sedan skicka info, dels till nucleus ambiguus för att kunna skicka ett PNS svar till hjärtat
- Det skickas då ut ett svar tillbaka via vagusnerven till ett plexus nära hjärtat och sedan ut i hjärtvävnaden för att styra muskulaturen

Q: Hur kan hjärtat påverkas sympatiskt?
A: En annan väg går ner till det laterala hornet på ryggmärgen, det går ut och skickas som en preganglionär cell, gör en omkoppling till en postganglionär cell i ett ganglion, och går ut till hjärtat för att ge ett synaptiskt svar

Q: Hur går afferent infromation från hjärtat in i CNS?
A: Det kommer afferent information från hjärtat in till hjärnan till hjärnstamskärnorna, nucleus of the solitary tract, därifrån kopplas det om till kärnor som kan ge ett parasympatiskt svar och till ryggmärgen för att ge ett sympatiskt svar

Q: Var kan sägas om de första synapserna som sker emllan pre- och postganglionära celler?
A: De första synapserna som sker mellan pre- och postganglionära celler ligger ganska långt ifrån avarnda, och i båda dessa synapserna används Ach, sedan när vi kommer fram till vävnaden kommer sympatikus och parasympatikus sluta på samma sätt och vilja påverka samma cell - då måste de använda olika signalsubstanser
- Detta gör att de signalsubstanser som används här är lite mer komplexa

Q: Hur kan PNS och SNS påverka samma cell men på olika sätt?
A: Genom att de använder olika signalsusbtanser

Q: Vad frisätter det presynaptiska neuronet i SNS?
A: I SNS frisätter den presynaptiska neuronet Ach som bbinder till nAChR och aktiverar den postsynaptsika cellen - De nikotinerga receptorerna är jonotropa vilket leder till att det blir en snabb överföring mellan neuronen

Q: Vad frisätter det postsynaptiska neuronet i SNS?
A: Den postsynaptiska neuronen i SNS går ut i vävnaden och där frisätts noradrenalin

Q: Vad kan sägas om mängden noradrenalinreceptorer?
A: Det
väldigt många olika receptorer för noradrenalin, vilket gör att man kan få ett
väldigt komplext svar i vävnaden

Q: Vad kan ske med mönstret av noradrenalinreceptorer vid sjukdomstillstånd?
A: Under flera sjukdomstillstånd kan mönstren av dessa receptorer ändras och med det kan man få en plasticitet/en förändring i det autonoma svaret

Q: Med vilken signalsubstans styr SNS körtlar?
A: Acetylkolin

Q: Vad är undantaget att de postsynaptiska neuronen i SNS frisättter noradrenalin?
A: Det finns ett undantag och det är att SNS styr svettkörtlar, enbart med Ach
- Så den preganglionära cellen har Ach till nAChR och signalen fortsätter i en postganglionär cell till svettkörteln där Ach frisätts till muskarinreceptorer

Q: Vad kan sägas om vilket NT som föredras i synapser?
A: ACh är en bättre signalsubstans än noradrenalin, så om det bara finns sympaticus på en plats så används Ach, men om det finns sympatikus och parasympatikus används noradrenalin istället

Q: Vad använder PNS i preganglionär respektive postganglionär cell?
A: PNS använder alltid ACh i preganglionär cell  till nAChR och Ach i postganglionär cell till muskarinreceptorer

Q: Vilken annan substans kan frisättas i synapserna hos PNS/SNS celler förutom noradrenalin och ACh?
A: Bortsett från dessa kan det även frisättas små peptider

Q: Vilka egenskaper kan GPCR ha och hur är de relevant för NE?
A: De GPCR kan antingen vara inhibitoriska (Gi) eller stimulerande (Gs) - denna principiella skillnaden är viktig att tänka på - t.ex. kan NE som frisätts ha en inhiberande funktion eller en stimulerande funktion - balansen mellan de olika receptorerna, likt balansen mellan SNS och PNS påverkar vilket slutresultat man får

Q: Vilka typer av muskarin receptorer finns det?
A: Det finns både stimuerande och inhiberande muskarinreceptorer

Q: Vad består ENS utav?
A: ENS består av stora plexa av nervceller som ligger mellan de olika lagren i tarmen och ffa runt omkring de olika muskellagren

Q: Vad kan plexa i tarmen göra?
A: Tillsammans kan dessa plexa, som kallas för auerbach's plexus och meissners plexus sköta mycket av motoriken i tarmen och detta gör så att tarmen i princip kan fungera själv

Q: Vad kan tempot på tarmmotoriken styras av?
A: Detta tempo kan sedan regleras med både PNS och SNS

Q: Hur styrs tarmmotoriken med PNS?
A: PNS, via vagusnerven och dorsal motor nucleus of vagus (DMV) kan öka aktiviteten

Q: Hur styrs tarmmotoriken med SNS?
A: SNS, via de prevertebrala ganglierna kan inhibera funktionen

Q: Med input från vad kan ENS också funka?
A: Även utan input från ANS kan ENS fungera

Q: Vad kan sägas generellt om ENS?
A: ENS är ett väldigt komplext nervsystem som har väldigt många neuron och totalt verkar det som att det har fler nervceller än det finns motoriska nervceller i ryggmärgen, men få celler i förhållande till vad det finns i hela hjärnan