Title: BV4 / Modul 4 / Kortikala tillstånd

Q: Vad är dygnsrytmer/cirkadianska rytmer?
A: Processer som finns hos många organismer, bakterier, svampar, växter och djur

Q: Hur finns dygnsrytmer i oss?
A: De är inbyggda och regelbundet cykliska med en period av ungefär ett dygn

Q: VAd kan cirkadianska rytmer beskrivas som?
A: De kan beskrivas som en inre bilogisk klcoka som styr olika processer, som t.ex. ämnesomsättningen, födointaget och växlingar mellan vila och aktivitet

Q: Hur fungerar cellerna efter dygnsrytmer?
A: 1. Cellerna avläser en eller flera "daggener/klockgener" och producerar protein enligt en instruktion
2. Dessa protein får cellen att öka mängden av andra protein, som i sin tur hämmar bildningen eller aktiviteten hos de förstnämnda proteinerna

Q: Vad kallas de proteiner som bildas från klockgenerna?
A: Klockproteiner

Q: Hur ser konc av klockproteiner ut under dagen?
A: Koncentrationerna varierar (högst på natten och lägst på dagen) och ger vanligtvis en periodlängd på ca 24h

Q: Vad kan klockproteinerna anpasssas efter?
A: De kan anpassa sig efter intryck från omgivningen, s.k. zeitgebers

Q: Vad är zeitgebers?
A: Intryck från omgivningen

Q: Vilken är den mest kända zeitgebern?
A: Ljus

Q: Hur kommer ljus-zeitgebern in i däggdjur?
A: Hos dägdjurkommer detta ljusintryck enbart via ögat, och tas emot av celler i näthinnan

Q: Vad gör de andra proteinen som blidas av protinerna från klockgenerna?
A: Andra protein, vilket leder till en typ av negativ feedback, så när andra protein skapas hämmas bildningen och aktiviteten hos de första proteinerna

Q: Vad styrs dygnsrytmen av i första hand?
A: Dagsljuset

Q: Hur reagerar vår kropp på dagsljus?
A: På näthinnan finns ljuskänsliga celler som skickar signaler till bl.a. hypothalamus

Q: Vart skickar hypothalamus signaler om dagsljus?
A: Hypothalamus i sin tur skickar signaler till bl.a. tallkottskörteln, som tillverkar hormonet melatonin

Q: Vad sker med melatoninproduktionen när det är ljust vs mörkt ute?
A: Så länge det är ljust hålls produktionen av melatonin tillbaka, men på kvällen och natten stiger halten och vi blir trötta och sover

Q: Vad sker med ämnesomsättingen när vi sover?
A: Samtidigt ställs ämnesomsättningen om så att kroppen får vila på natten

Q: Vad gör kroppen på natten avseende ämnesomsättningen?
A: Istället för att frisätta energi från maten, är kroppen på natten inställd på att frigöra energi från kroppens energiförråd i muskler och lever

Q: Vad mer förändras i kroppens homeostas under natten?
A: På natten sjukner också kroppstemperaturen och blodtrycket, urinproduktionen minskar och tarmarna rör sig långsammare

Q: Varför rör sig tarmarna långsammare under natten?
A: Tarmarna rör sig långsammare för vi ej har lika mycket mat att förbränna

Q: Vad sker med tarmrörelserna vid hög melantoninsekretion?
A: Vid midnatt är tarmrörelserna nedtryckta och innan man går och lägger sig på kvällen är melatoninsekretionen hög

Q: Hur är kroppens homeostas tidigt på morgonen?
A: Tidigt på morgonen är kroppstemp låg och melatonin prod stoppar, tarmmotoriken startar

Q: Vad är vakenhet från ett neurologiskt perspektiv?
A: Vakenhet är ett dagligt återkommande hjärntillstånd där en individ är medveten och engagerar sig och reagerar på den yttre världen

Q: Vad är vaken motsats till?
A: Att vara vaken är motsatsen till sömn där de flesta externa input till hjärnan är uteslutna från att kunna bearbetas

Q: Hur ser fördelningen ut angående befolkningens sömn?
A: 60% av befolkningne sover mellan 6,5-8,5h
40% har en variation i sina klockgener och faller utanför det

Q: Hur skapas vakenhet?
A: Vakenhet skapas av en komplex interaktion mellan flera neurotransmittorsystem som uppstår i hjärnstammen och som stiger upp genom hypothalamus, thalamus och basala framhjärnan

Q: Vad är den bakre hypothalamus viktig för?
A: Den bakre hypothalamus spelar en nyckelroll i upprätthållandet av den kortikala aktiveringen som ligger till grund för vakenhet - den projecerar nämligen till hela hjärnan

Q: Vad regleras vakenhet igenom?
A: Vakenhet regleras via modulatoriska transmittorer som hämmas av GABA  och aktiveras av orexininnehållande celler i hypothalamus

Q: Vad är stört avseende vakenhet vid autism?
A: De har låga nivåer av melatonin och GABA fungerar annorlunda och ger avvikande sömnkvalitet och mindre REM-sömn

Q: Vad är orexin?
A: Orexin är ett peptidhormon som finns i hypothalamus

Q: Vad reglerar orexin i hypothalamus?
A: Aptiten, vilket var den första upptäckten av dess funktion

Q: Vad sker eftern en natts sömn med orexin?
A: Efter en natts sömn är glukosnivåerna låga, och då är orexinnivåerna höga, vilket ger hunger och vakenhet

Q: Vad sker med orexin efter en måltid?
A: Efter en måltid är glukosnivåerna höga och därför sjunker orexinnivåerna, vilket ger mättnad och trötthet

Q: Vad påverkar orexin aktiviteten hos?
A: Orexin påverkar aktiviteten av GABA

Q: Vad är GABA?
A: Den främsta inhibitorn av CNS

Q: Vad leder aktivering av GABA till avseende sömn?
A: Aktivering av GABA och GABAerga receptorer ökar sömnighet och främjar sömn

Q: Vad ger brist på orexin?
A: Brist på orexin ger sjukdomen narkolepsi

Q: Vad kan orexin göra för att öka vakenheten?
A: Orexin kan hämma GABA för att öka vakenheten

Q: Varför sover vi?
A: För att:
- Stärka energimetabolismen
- Stärka immunförsvaret
- Förbättre inlärning
- Bearbeta saker som hänt under dagen

Q: Vad kan ske om man inte får tillräckligt med sömn?
A: Om man inte får tillräckligt med sömn kan man få hallucinationer eftersom man inte hunnit bearbeta de intryck man fått under dagen

Q: Vad sker när många nervceller aktiveras samtidigt?
A: - När många nervceller aktiveras samtidigt, bildas en liten obalans i hjärnans laddade partiklar i just det området
- Denna obalans kan mätas genom att placera en elektrod mot huden på skallen (vanligen 128 eller 64 elektroder)
- En sådan mätning kallas elektroencefalogram, EEG

Q: Vad står EEG för?
A: Elektroencephalogram

Q: Vad är dessa?
A: Exempel på olika EEG-rytmer utifrån spontan aktivitet

Q: Vad sker vid de olika avläsningarna?
A: - Vid den högsta är man mest vaken och alert
- Den längst ner är koma
- Därimellan finns en massa olika vägmönster som kan avläsa om pat är vaken eller sover

Q: Vad händer med nervsystemet vid sömn?
A: Aktiviteten på SNS minskar och PNS tar över vid sömn

Q: Hur länge måste man sova varje natt?
A: Oftast minst 7,5h varje natt

Q: Vad kan sägas om olika sömnmönster vid olika åldrar?
A: Barn sover mer än vuxna och sömnmönstret förändras med åldern

Q: Vad växlar individne mellan under natten?
A: Under natten växlar individen mellan sömndjup så natten delas in i s.k. sömncykler

Q: Hur lång är en sömncykel?
A: Genomsnittlig längd på 90-120 min var

Q: Vad inleds en sömncykel med?
A: En sömncykeln inleds med att individen gradvis under ca 20 min går ner i allt djupare sömn, från stadium 1 till stadium 3/4

Q: Vad kan sägas om en person i sömnstadie 1?
A: En person som nyligen somnat och är i sömnstadium 1 och sedan väcks så upplever man inte att man somnat över huvud taget efterosm man ej känt djupsömskänslan
- Detta kan man mäta med EEG

Q: Vad sker efter de djupare faserna av sömn?
A: Efter de djupare faserna går man vanligen upp i ytligare sömn innan man går in i en period av REM-sömn

Q: Vad består de olika sömncyklarna av under natten?
A: De första sömncyklerna undernatten består till större delen av djupsömn med mindre mängd REM, medan man under senare delar av natten sover mer REM-sömn

Q: Vad står REM-sömn för?
A: Rapid Eye Movements

Q: Varför heter REM-sömn just det?
A: Det är en benämning på de snabba ögonrörelser som ses episodiskt under REM-sömn

Q: Vad mer kan REM-sömn kallas för och varför?
A: Drömsömn, då det är i de perioderna i sömnen då man vanligtvis drömmer

Q: Vad står NREM-sömn för?
A: Non-REM - "icke"-REM

Q: Vad delas NREM-sömn in i?
A: 4 staider, stadium I till IV

Q: Vad är de olika stadierna i NREM?
A: Satdium 1 är den ytligaste formen av sömn (slummer) och stadium III och IV är djupsömn

Q: Vilken sömn ger främst känslan av att vara utvilad?
A: Djupsömnen

Q: Vad upplever de i stadium 1 av sömn?
A: En person som nyligen somnat och befinner sig i sömnstadium 1 oc väcks inom en halvtimme upplever vanligtvis inte att den somnat alls

Q: Vilka olika stadier finns där sömnen/medvetandet är olika djupt?
A: - Beta
- Alfa
- Theta
- Delta

Q: Vid vad förekommer betavågor?
A: Beta:
- Aktivt eller oroligt tänkande, aktiv kkoncentration, upprymdhet, lugnande läkemedel
- Intensivt (kan också finnas under aktiv sömn)

Q: Vid vad förekommer alfavågor?
A: Alfa - aktivt vid vaket tillstånd, kna även finnas vid dåsighet och vila
- Vaken avkoppling

Q: Vid vad förekommer thetavågor?
A: Theta - uppkommer vid djup sömn, meditation och hos barn
- Djup metitation, dåsighet, ytlig till medeldjup sömn

Q: Vid vad förekommer deltavågor?
A: Delta - Uppkommer vid riktigt djup sömn

Q: Vid vad förekommer gammavågor?
A: Högre mentala förmågpr som problemlösning, rädsla och vakenhet

Q: Vad kan sägas om vågor vid djupsömn?
A: I djupsömnen (stadie 4) har man inte mycket vågor, men om man har aktiv sömn i alfa då man är dåsig har man mer rörelsemönster på eeg:t

Q: Vad är koma?
A: Ett förändrat medvetandetillstånd av djup medvetslöshet då hjärnans kontroll över kroppens övriga funtkioner är mer eller mindre utslagen

Q: Hur kan koma skilja sig från djup sömn?
A: Till skillnad från djup sömn (delta/theca eller stadie 4) kan personen i koma inte väckas genom ihärdigt "väckande", inte heller vända sig i sängen, inte kontroller a urinavgång och hjärnan tar inte heller notis om att personen t.ex. är hungrig

Q: Vad kan sägas om utslagna reaktioner vid koma?
A: Alla reaktioner är dock inte utslagna

Q: Hur kan sjukvårdspersonal mäta djupet på koma?
A: Genom att testa t.ex. smärtreaktioner och reaktionen för ljus och ljud

Q: Vad förs det noteringar om vid koma?
A: - När individen börjar andas själv
- Reagerar på smärta och beröring
- Börjar reagera på ljus
- Svara på tilltal

Q: Vad kan en komapatient i vissa fall göra?
A: Röra på ögonen, men det är bara reflexmässiga rörelser

Q: Hur ofta görs tester för att mäta komans djup?
A: Detta
görs upprepande på sjukhus för att kolla in komans djup

Q: Vilka 3 typer av koma finns det?
A: - Temporär koma
- Permanent koma
- Locked-in-syndrome

Q: Vad är temporär koma?
A: Koma som inte skiljer sig nämnvärt från vanlig medvetslöshet

Q: Vad är permanent koma?
A: Koma som kan vara i månader eller år

Q: Vad behövs efter permanent koma?
A: Efter så långa perioder i koma krävs  mycket rehabilitering, eftersom kroppen förtvinar och hjärnan vanligen är svårt skadad

Q: Vad är locked-in-syndrome?
A: Koma som innebär att pat är medveten om allt i omgivningen, men inte kan röra sig eller meddela sig med omvärlden

Q: Vad är konstgjord koma?
A: Ett medicinskt tillstånd som uppstår efter att en person har utsatts för totalbedövning

Q: Vad leder konstgjord koma till/totalbedövning?
A: Att personens hjärna sätts ur funktion så att pat är varken vid medvetande eller kan reagera på någon påverkan

Q: Vad upprätthålls under konstgjord koma?
A: - Hjärtrytm
- Blodtryck
- Andning
Detta sker antingen mekansikt eller mha läkemedel

Q: Hur kan en pat läggas i konstgjord koma?
A: Mha narkosmedel eller genom nedkylning till en kroppstemp. på runt 33 grader

Q: Hur tas en person ur konstgjord koma och till normalt tillstånd igen?
A: Genom att avsluta behandlingen

Q: Vad kan sägas om nyttan av konstgjord koma?
A: Konstgjord koma är en kontrollerad process som kan vara nyttig för hjärnan, eftersom hjärnan kan få ro för att kunna läka ev. skador
- t.ex. vid hjärntrauma eller drunkningsolycka

Q: Hur förändras våg-typen genom sömnen?
A: Vi har gamma vågorna högst upp ner till djurpare och djupare sömn ner till delta vågorna, sedan ser man ex på koma i bilden under och den gula

Q: Vad kollas vid klinisk undersökning av den komatöse pat?
A: Observation:
- Spontana rörelser och ögonöppning
- Kramper och myoklonier
Tilltal:
- Respons på verbalt stimuli
Undersök:
- Kranialnervsfuntkion
- Reaktion på smärta
- Sträckreflexer och Babinskis tecken

Q: Vad är enkla test på hjänstamsfunktion?
A: - Pupillreflex på ljus (N. II, III)
- Korneal reflex (N.V, VII)
- Oculocefal reflex (Dolls eye test)/Oculovestibulär reflex (isvatten i örat) (N. VIII, III, V))
- Svalg och host reflex (N IX, X)
- Spontanandning

Q: Vad kollar man när man gör en kranialnervsbedömning vid koma?
A: Man gör kranialnervsbedömningar för att kolla på hjärnstammen

Q: Hur gör man kornealreflex?
A: Kornealreflex genom att föra in en bomullstuss vid ögat

Q: Hur bedömer man en komatös patient?
A: - Ur och om pat öppnar ögonen
- Hur och om pat kan tala
- Hur och om det finns motor respons
  - Hur röreslemöstret svarar p smärtstimuli cokså

Q: Vad är ett ex. på neurala nätverk som förknippas med vila?
A: DMN - default mode network

Q: VAd är DMN?
A: DMN även känt som default network, eller anatomisk det mediala frontoparietala nätverket, är ett hjärnnätverk sammansatt av mediala prefrontala cortex, posterior cingulate cortex/precuneus och angular gyrus

Q: Vad är DMN sammansatt av?
A: - Mediala prefrontala cortex
- Posterior cingulate cortex/precuneus
- Angular gyrus

Q: När är DMN aktivt?
A: DMN är mest känt för att vara aktiv när en person inte är fokuserad på omvärlden och hjärnan är i vaken vila

Q: vad kan sägas om hur vi använder DMN?
A: Ett nätverk, som vi anvönder när vi till synes inte gör någonting alls,
- Te.x stirrar ut i tomma intet, bara sittr och dagdrömmer eller ägnar oss åt vanehandlingar där vi inte behöver tänka på vad vi gör (borstar tänderna och tar en dusch)

Q: Vad kan man säga att DMN är grunden för?
A: Man säger att detta är den neurologiska grunden av jaget

Q: Vilka viktiga funktioner är DMN involverat i?
A: - Det är potentiellt den neurologiska grunden för jaget - (att vara eller inte vara det är frågan)
- Att minnas det förflutna och tänka på framtiden
- Att tänka på andra