Title: BV4 / Modul 4 / Att tänka, planera och fatta beslut

Q: I vad bearbetar hjärnan information?
A: I parallella och reciproka nätverk

Q: Hur kan man säga att info färdas i hjärnan?
A: Info flyter jämsides brevid
varandra, det går info fram och bak

Q: Arbetar regioner självständigt i hjärnan?
A: Ingen region arbetar isolerat och bestämmer funktionen självständigt

Q: Vad är hjärnfunktioner en kosekvens av?
A: EN konsekvens av hela nätverkets informationsbearbetning

Q: Vad kan olika regioner i hjärnan därimot ha?
A: Däremot har regioner ofta en relativ specialisering som del av denna bearbetning

Q: Vad ligger mellan orbitofrontalloben och dorsolaterala pannloben?
A: Ventrolaterala pannloben

Q: Vad är ytterdelen av pannloben?
A: Dorsolaterala pannloben

Q: Vad ligger framför rostrala främre cingulum?
A: Ventromediala pannloben

Q: Vad ligger ovanför kaudala främre cingulum?
A: Mediodorsala pannloben

Q: Vilka 2 komponenter kan både pannloben och främre cingulum delas in i?
A: - Värdera upplevelser och processa inkommande info
- Agera och reglera beteende för att nå mål

Q: Vad är involverat avseende värdeing och agerande?
A: Både när det gäller värdeing och agera är hela hjärnan involverad och det finns mer primitiva som kan göra allt detta och det finns en extra dimension
- Dessa områden jobbar i näverk och med mer basala områden

Q: Vilka delar av hjärnan är viktiga för att värdera (förstå och reglera upplevelser)?
A: - Orbitofrontala pannloben
- Rostrala främre cingulum
- Ventromediala pannloben

Q: Vilka delar av hjärnan är viktiga för att agera (reglera beteenden för att nå mål)?
A: - Dorsolaterala pannloben
- Ventrolaterala pannloben
- Kaudala främre cingulum
- Medidorsala pannloben

Q: Hur kan info avseende att värdera och agera färdas i hjärnan?
A: Viss info rör sig från rostrala främre cingulum -> Orbitofrontala pannloben -> kaudala främre cingulum -> dorsolaterala pannloben

Q: Vad kan sägas om rostrala främre cingulum och ventromediala pannloben?
A: Dessa 2 jobbar mycket tillsammans, men har olika info bearbetning

Q: Vad står vmPFC för?
A: Ventromediala pannloben

Q: Vad står rACC för?
A: Rostrala främre cingulum

Q: Vad är vmPFC viktig för?
A: Ventromediala pannloben är viktig för att vi ska värdera

Q: Hur sker värderingsprocessen i vmPFC?
A: 1. Omvandlar olika former av värde av stimuli till samma enhet ("samma valuta")
2. ... och adderar flera positiva och negativa värden till ett "totalvärde"
3. Totalvärdet används därefter som grund för ens val
4. Dopaminsysemet är starkt representerat i vmPFC

Q: Vad är representerat i vmPFC?
A: Dopaminsysemet är starkt representerat i vmPFC

Q: Vad kan ett visst val ge i vmPFC?
A: Ett
visst val ger en viss belöning, men också att man förlorar något på detta val

Q: Vad styr rACC?
A: rACC styr emotionella processer

Q: Vad är representerat i rACC?
A: Båd eopioidsystem och dopaminsystem är starkt representerade i rACC

Q: Vad är ex på vad rACC kan styra?
A: Smärta och styr reglering av emotionella smärtupplevelser

Q: Vad kan ske i rACC när vi upplever smärta?
A: Vid olika situationer när vi upplever en viss smärta mindre aktiveras opioidsystemet i rACC och kan hämma smärta i andra delar av hjärnan

Q: Vad följer vmPFC?
A: vmPFC följer utfall av fattade beslut

Q: Vad är ett ex. på situation där vmPFC följer utfall?
A: Ifall man utför ett test där man i testet behöver föjla om utfallen är positivt eller negativt, spelar det ingen roll om man får belöning eller ej kommer detta område följa de fallen (common currecny teorin)

Q: Vad aktiverar rACC?
A: Finns ett opioidsystem här - detta område aktiverar detta när smärta ska tryckas ner

Q: Vad har rACC kontakt med?
A: rACC har en kontakt med
områden som bearbetar emotioner och faror, som amygddala (negativ påverkan på amygdala när man  måste klara en
uppgift, en känsla hämmas)

Q: Vad finns i orbitofrontala pannloben?
A: Alla sensoriska modaliteter (syn, hörsel, beröring, lukt) är representerande, all
info som finns i resten av hjärnan finns där mer eller mindre

Q: Vad är orbitofrontala pannloben i nära kontakt med och varför?
A: Nära kontakt med hippocampus (minne), som är involverad
i att lagra och ta fram minnen

Q: Vilka andra områden har orbitofrontalloben kontakt med?
A: Kontakt med områden som är involverade i belöning och bestraffning - man
har den emotionella komponenten (behöver ej vara den emotionella upplevelsen) som kan
påverka hur vi fårstr vår värld och vad vi tycker är viktgt och mindre viktigt

Q: Vad är orbitofrontala pannloben starkt påverkad av?
A: Dopamin

Q: Med vad har orbitofronala pannloben sparsam kontakt?
A: Sparsam kontakt med motoriska områden - inte
avgörande för att man ska agera eller bete sig på ett visst sätt, istället görs detta genom
att påverka andra processer

Q: Vad gör det system som orbitofrontala pannloben är en del av?
A: Skapar en kognitiv karta (eller modell) av omvärlden och av sig själv

Q: Vad är den kognitiva kartan grund för?
A: För att sedan skapa ett subjektivt värde ("evaluering") och en subjektiv upplevelse

Q: Vad ligger modeller av världen och oss själva till grund för?
A: För vår subjektiva upplevelse

Q: Vad är subjektiva värden viktiga för?
A: Komplexa val

Q: Hur kan våra högre modeller av världen och oss själva förändra våra upplevelser?
A: Information förändrar våra upplevelser

Q: Vad är ett ex. på experiment som visar hur information förändrar våra upplevelser?
A: Folk fick prova vin, de fick veta att obland var det ett dyrt vin, andra gånger ett mindre bra vin
- Man kollade på hur deras upplevelser förändrades
Skillnaden hur de upplevede smaken av det dyra och det billiga korrelerade med aktivitet i  orbitofrontala crotex - vår subjektiva upplevelse av situationen
Ex. 2:
De fick veta att de luktade på antigen en ost eller sockor, det var samma lukt, man upplevde lukten som mer spännande och god om det var osten istället för gamla sockor
- Korrelerarde till aktiviteten i orbitofrontala pannloben

Q: Vad styrs den subjektiva upplevelsen i linje med?
A: I linje med att orbitofrontala-kortex är med och
skapar den subjektiva upplevelsen beorende på den upplevelse vi har

Q: Vad är ex. på saker som aktiverar orbitofrontalkortex i många stadier?
A: - Placeboeffekten
- Instruerad inlärning
- Kognitiv omstrukturering

Q: Vad är nocebo?
A: Negativ placebo

Q: Vilken slutsats kan dras av hur vi som vårdgivare kan påverka placebo?
A: Vad vi säger till pat när vi ger ett läkemedel kommer både innehålla den farmakologiska delen och det vi säger

Q: Vad är ett område i hjärnan som är mer aktivt vid placebo?
A: Orbitofrontala kortex

Q: Vad är de underliggand emekansimerna vid placebo?
A: - Hjärnan försöker hela tiden förstå sin omvärld, inte en spegling, en aktiv tolkning - hjärnan använder sig av de modeller vi har för  hur världen ska vara
- Vid placebo har man en behandlingsförväntan: "nu får du ett effektiv smärtlindrande medel"
- Smärtsignalen jämförs i hjärnan med den förväntan vi har, det finns smärta men vi tror inte det - hjärnan skapar en felsignal
- Resten av hjärnan förstår inte - felsignal -
- Hjärnan försöker komma närmast sanningen genom att minimera felsiganlen, de signaler utifrån världen är brusiga och ibland kan vår modell av världen vara stark
- Felsiganlen kan minimeras på 2 sätt
  - Genom att förändra den förväntan vi har
  - Förändra system om hur vi bearbetar smärtan och de smärtsignaler som kommer till hjränan
- Här är orbitofrontala cortex viktig
- Vid Top-down som försöker ändra är rACC viktig

Q: Hur kan felsignalen (vid placebo) minimeras?
A: - Felsiganlen kan minimeras på 2 sätt
  - Genom att förändra den förväntan vi har
  - Förändra system om hur vi bearbetar smärtan och de smärtsignaler som kommer till hjränan

Q: Vid vad är rACC viktig vid placebo?
A: Top-down som försöker ändra

Q: vad kan hjärnan liknas vid?
A: Hjärnan är en prediction machine, hela tiden på alla plan och den testar om inkommande info är lik

Q: Vad är ett experiment där man undersöker instruerad inlärning?
A: Associera ett aniskte med elstöt och ett annat utan stöt

Q: Vad finns det system för i hjärnan avseende instruerad inlärning?
A: System i hjärnan som kan lära sig relationer mellan stimuli och fara

Q: Vad är viktigt för klassisk betingningsinlärning
A: Amygdala

Q: Vilken typ av inlärning kan man säga att klassisk betingningsinlärning är?
A: Bottom-up inlärning

Q: Vilken typ av inlärning är instruerad inlärning?
A: Top-down inlärning

Q: Vad sker vid instruerad inlärning?
A: Då får man det serverat i textform vad som gäller, ex. man får info om ett ansikte

Q: Var sker vid instruerad inlärning vs klassisk betingningsinlärning i hjärnan?
A: Jrf instruderad med klassisk är det en ökad aktivitet i orbitofrontala cortex

Q: Vad är ett ex. på experiment på kognitiv omstrukturering?
A: I detta experiment får man se på neutrala bilder som ibland är förknippande med en viss känsla ex: en ledsen kvinna
- Uppgiften är att göra om bilden och tänka att detta är en situation man inte tror att det är
- Hon gråter ej för att hon är ledsen
- Plötsligt upplever man bilden annorlunda

Q: Vad kan experiment med kongitiv omstrukturering göra i hjärnan?
A: I experiment med kognitiv omstrukturering kan
områden som amygdala kan minska i aktivitet, medan områden som orbitofrontala cotrex kan öka

Q: Hur förändras hjärnaktiviteten vid kognitiv omstrukturering?
A: - Amygdala - minskad aktivitet
- Orbitofrontala cortex - ökad aktivitet

Q: Vilket område utvecklas sist i hjärnan?
A: Orbitofrontala cortex - vis 25 års ålder

Q: Varifrån får dorsolaterala pannloben input?
A: Imkommande info från belönings- och sensoriska system, som kommer från många områden

Q: Vart skickar dorsolaterala pannloben sin output?
A: Utgående signaler till motoriska system och dorsala främre cingulum

Q: Vad är den stora skillnaden mellan dorsolaterala pannloben och orbitofrontala cortex?
A: Att det finns utgående signaler till motoriska system och dorsala främre cingulum från dorsolaterala pannloben

Q: Med vad arbetar dorsolaterala pannloben i samarbete med?
A: Parietalcortex (or dorsala främre cingulum)

Q: Vad gör systemet som dorsolaterala pannloben är del av?
A: - Del av system som skapar reglerna för att nå ett (komplext) mål och styr beteendet mot målet
- Detta handlar även om hur vi tänker, våra tankar är nära det motoriska systemet

Q: Vad karaktäriseras systemet som dorsolaterala pannloben är del av av?
A: Karaktäriseras av kontroll av andra processer och flexibilitet ("switchar spår")

Q: Vad reglerar systemet som dorsolaterala pannloben är del av?
A: Reglerar beteendet aktivt (jrf med orbitofrontala cortex som endast skapat en "kognitiv karta")

Q: I vad är dosrolateral apannloben en viktig komponent?
A: Arbetsminnet

Q: Vad kan sägas om mediodorsala pannloben och kaudala främre cingulum?
A: Dessa talar man om samtidigt dessa har också en när relation till varandra

Q: Vad står cACC för?
A: Kaudala främre cingulum

Q: Vad gör cACC och dorsomediala pannloben?
A: cACC är med och monitonerar olika bearbetningsprocesser i hjärnan och hittar konflikter mellan dem

Q: Vad sker i cACC vid en "konflikt"?
A: Vid en "konflikt" skapas en "felsignal" som skickas till (dorsomediala)pannloben där en ny strategi väljs

Q: Vad informerar cACC om?
A: Informerar pannloben om att detta inte funkar för att nå målet och en ny strategi måste väljas, det är pannloben me datt göra

Q: Vad är hjärnan hela tiden ute efter att göra?
A: Hjärnan är hela tiden te efter att leta felsignaler

Q: Vad kan en "konflikt" i hjärnan liknas vid?
A: Konflikt och felsignal är nära varandra i betydelse

Q: Vad gör cACC och dorsomediala pannloben avseende svar?
A: Förbereder motoriska svar

Q: Vad deltar cACC och dorsomediala cingulum i?
A: Del i bearbetning av smärta och obehag - motorisk komponent (?)
- Det är den motoriska komponenten att komma ifrån obehaget som är viktigt

Q: Vilka områden är hjärnans regleringsfunktion/exekutiva funktioner beroende av till stor del?
A: - Pannloben
- Främre cingulum

Q: Vad kan hjärnans regleringsfunktion ibland kallas?
A: "Exekutiva funktioner"

Q: Vad är exekutiva funktioner?
A: Är egentligen en paraplyterm som omfattar kognitiva processer vilka reglerar tankar och beteenden, och som gör det möjligt för individen att dynamiskt anpassa sig till förändringar i sin miljö

Q: När mäts exekutiva funktioner och vad mäts då?
A: Mäts ofta i kliniska sammanhang - man
mäter kapaciteten i exekutiva funktioner hos patienter

Q: Vad mäter men ej vid exekutiva funktioner?
A: Mna mäter ej IQ

Q: Vad handlar exekutiva funktioner om?
A: Exekutiva funktioner handlar om hur man dynamiskt anpassar sig till förändringar/miljön

Q: Vilka basala exekutiva funktioner finns?
A: - Inhibition
- Kognitiv flexibilitet
- Arbetsminne

Q: Vilka högre exekutiva funktioner finns?
A: - Strategiskt tänkande
- Rationellt tänkande
- Kreativt flöde

Q: Vad står SAS för?
A: Supervisory Attentional System (SAS)

Q: Vad har vi avseende processer i hjärnan?
A: Vi har flera processer som bearbetar info, som inte vet vad de andra gör, en försöker lösa något och en annan något annat

Q: Vad är viktigt med SAS?
A: Det är viktigt att man har ett system som ser över helheten/ser över alla pågående separata processer i hjärnan

Q: Hur kan hjärnan kontrollera alla processer som pågår samtidigt?
A: För att kontrollera dessa processer som leder til målet belvs ett arbetsminne, ett fokus (hjärnan måste fördela resurser till sånt som är viktigt), inhibition (hämma processer som ej är vikitga)

Q: Vad mer måste vi vara avseende de olika processerna som pågår i vår hjärna?
A: Plötsligt ändras de yttre omständigheterna, då behöver vi byta process, då behöver vi vara flexibla

Q: Vad styr SAS avseende processerna i hjärnan?
A: - Fokus
- Flexibilitet
- Arbetsminne
- Inhibition
(Alltså basala exekutiva funktioner)

Q: Vilka områden i hjärnan är aktiva vid exekutiva funktioner?
A: - Dorsolaterala pannloben
- Främre cingulum

Q: Vad relaterar hjärnans morfologi till?
A: Hjärnans morfologi, hur stor den är, relaterar till kapaciteten hos de executiva funktionerna i dessa områden

Q: Vad relaterar kapaciteten för olika exekutiva funktioner till i hjärnan?
A: Kapaciteten för olika exekutiva funktioner relaterar till storleken

Q: Vilket är det vanligatse testet för att kolla inhibition, som basal exekutiv aktivitet?
A: Strooptestet

Q: Vad sker i strooptestet?
A: I detta test får man en massa ord i massa figurer, uppgiften är att säga vilken färg ordet är skrivet i
Man har introducerat en konflik mellan 2 olika processer som ger 2 olika svar men bara ett är rätt

Q: Vad kan man säga at lätta stimuli är vid strooptestet?
A: Lätta stimuli är kongruenta - ger samma svar

Q: Hur snabbt svarar man på olika stimuli i strooptestet?
A: Man vet att om dessa stimuli är kongruneta är man snabbare på att svara på dem

Q: Vad representeras konflikten i vid strooptestet?
A: Konflikten representeras i att reaktionstiden är längre för det tar hjärnan längre tid

Q: Vad sker när man kommer till inkongruenta stimuli i strooptestet?
A: - Vid det första stimulus har man mätt konflikten, som man måste identifiera, men det finns fortfarande hög konflik
- I den andra konflikten har man en strategi för att lösa konflikten, konflikt-resolog - lägre konflikt, man är snabbare vid det andra inkongruenta stimulus

Q: På vilka sätt kan man mäta konflikten i strooptestet?
A: - Man kan mäta hur stor konflikten ör genom att titta på reaktionstiden
- Man kan mäta det fel man gör, om man kollar hur
- Man kan kolla på uppdatering, hur mycket snabbare man blir i det andra inkongruenta stimulus än det första
- Man kan mäta vad som händer i hjärnan vid de olika stimuli

Q: Vad sker om det uppstår en konflikt (mellan olika processer i hjärnan)?
A: Har man en konflikt har man en konflikt i främre, även om man har fel är det i färmre
- Då skickas felsignaler så man skärper den strategi/urval/process man använder
- Man uppdaterar

Q: Vad ser man i strooptestet?
A: Man ser hur hjärnan
kan jobba vid svåra uppgifter då man vill hämma en repons

Q: Vilka steg kan processen i hjärnan delas upp i vid inkongruenta stimuli i strooptestet?
A: 1. Konflikt
2. Fel
3. Uppdatering

Q: Vad handlar kongitiv flexibilitet om?
A: Handlar om hur man anpassar sig till förändringar

Q: I vilket sammanhang kan man se mycket kongitiv flexibilitet?
A: - I sport ser man mycket av detta där man måste vara flexibel och ändra sitt beteende
- Det är viktigt att hålla koll på medspelare, motståndare och viktigt att lura de andra och tolka sitationen som ändrar sig

Q: Vad är fotbollsspelare bättre på än normalbefolkningen?
A: Kognitiv flexibilitet

Q: Vad korresponderade skillnaden i kognitiv flexibilitet mot mellan olika fotbollsspelare?
A: - Skillnaden i kognitiv flexibilitet korresponderade mot spelförståelsen hos lagkaptenen
- Korrelerade till antal mål man gjorde

Q: Vilken del av hjärnan aktiveras vid kognitiv flexibilitet?
A: Dorsolaterala pannloben

Q: Vad kan olika delar av arbetsminnet handla om?
A: Vissa delar har å göra med exekutiva funktioner, ta fram minnen, jobba med dem, men själva minnen är inte exekutiva funktioner - de är lagrade i minnesbanker

Q: Vilken minnestyp studeras mest vid exekutiva funktioner?
A: Arbetsminne

Q: Vad tittar man på hos primater när man studerar arbetsminnet?
A: Man tittar på enskilda cellpopulationer

Q: Vad ska apan göra i testet som kollar på arbetsminnet?
A: Apan ska titta på en punkt rakt fram, sedan kommer en signal från vänster som säger var man snart ska titta till vänster

Q: Vad sker i apans hjärnan när man kollar på arbetsminnet vid testet som utvärderar det?
A: I neuron i dorsolaterala pannloben finns det de som signalerar rörelse (saccader) åt olika håll - det är åt det hållet där primaten ska utföra sin sacchad som kommer vara aktiv
- Arbetsminnet är viktigt för att hålla denna info online

Q: Vad kan sägas om vad som aktiveras i hjärnan vid arbetsminnet?
A: Ett nätverk aktiveras men en stor del av det är dorsolaterala pannloben, som aktiveras

Q: När aktiveras ventrolaterala pannloben, vad är det området viktigt för?
A: Vid hämning av beteenden aktiveras ventrolaterala pannloben

Q: Hur ser experimentet ut där man utvärderar hämning av eget beteende (ventrolaterala pannloben)?
A: I exprimentet: Ibland ska man redogöra vad som hänt i en bild och inbland ska man hämma associationen (då aktiveras ventrolaterala pannloben)

Q: Vilka stödfunktioner (strukturer) vid beslut finns utanför pannloben?
A: - Insula
- Posteriora parietalloben (hjärnans vilonätverk)
- Hjärnans dopaminsystem

Q: Vad representerar insula?
A: Representerar den inre miljön (interoceptiv information)

Q: Hur rör sig information i insula?
A: Information rör sig fårn bakre mot främre insula

Q: Vad gör bakre delen av insula?
A: Bakre delen är ett primärsensoriskt område för kroppsliga signaler, likt V1 är ett primärsensoriskt område för syn, A1 för hörsel, osv.

Q: Vad kartlägger/mappar insula?
A: Mappar signaler som kommer från kroppen

Q: Varför är det viktigt att insula mappar signaler som kommer från kroppen?
A: Detta är viktigt för det handlar om hur vi mår, vilka behov vi har, allt från temp till hunger

Q: Hur går signalerna i insula?
A: Signalerna vandrar långsamt framåt och nya områden kommer in och bearbetningar blir mer komplicerade

Q: Vad representerar signalerna i främre delen av insula?
A: I färmre insula representerar signalerna den känslomässiga upplevelse vi har om oss själva och vår kropp, ej external

Q: Vad är bakre insula viktigt för?
A: Primärsensoriskt område för kroppsliga signaler

Q: Vad är främre insula viktigt för?
A: Subjektiva känsloupplevelser

Q: Vad är ett test för somatic maker-hypotesen?
A: - 2 första kortlekarna är annorlunda järmfört med de 2 sista, i de första kan man vinna stora vinsten, men fölora mycket men sällan
- I de 2 andra kan man vinna lite och förlusterna är små
- I ländgen förlorar man på att välja från A och B-kortlekarna

Q: Vad anger somatic maker-hypotesen?
A: Denna hypotes anger att vi har ett kroppsligt svar när det blir stora förluster,  kan mästas i ökad svettning men även andra krpppsliga funktoner

Q: Vad blir ett stöd för oss att välja rätt kortlek vid somatic marker-hypotesen?
A: Den kroppsliga signalen bli ett stöd för oss att välja rätt kortlek
- Man kan se hur kontroller inte väljer många från A&B-kortlekarna, men många från de andra för det är bäst i längden

Q: Vad gör en pat. med skada i insula vid kortlekstestet som testar somatic-marker-hypotesen?
A: Pat med skada i insula och ventromediala prefrontala cortex (vmPFC) börjar man välja A&B istället för C&D för att de får aldrig tolkningen att det inte är bra att välja detta

Q: Hur kan svettning mätas vid kortlekstestet vid somatic-marker-hypotesen variera mellan friska pat och pat med skaor i insula och vmPFC?
A: På svettningsresponser kan man se att kontroller har mest svettning vid A&B men skadade har ingen respons alls

Q: Vad är ett ex. på situation då insula kan aktiveras?
A: Insula aktiveras vid gullig isbjörn och graden av aktiviering korrelerade till hur mycket vi donerade

Q: Var ligger posteriora parietalloben?
A: Ligger på andra sidan av främre cingulum

Q: Vad har folk med psykossjuksom och bipolaritet svårt för?
A: Vi skapar hela tiden vilka vi är - pat med psykossjukdom och bipolaritet kan ha svårt för detta

Q: Vad ingår posteriora parietalloben och ventromediala pannloben i?
A: Vilonärverket

Q: När är ett ex. på situation då vilonätverket inte fungerar normalt?
A: Vid tillstånd då jaget förändras ser man att detta vilonätvek inte fungerar normalt

Q: Vid vad är vilonätverket aktivt?
A: - Autobiografiska upplevelser
- Självreferenser
- Självreglering

Q: Vad är autobiografiska upplevelser?
A: Hur man minns och tänker om sig själv och det man varit med om

Q: Vad är självreferenser?
A: Hur man bedömer andra utifrån den man själv är och sitt sätt att vara

Q: Vad är självreglering?
A: Reglering av sig själv och sina känslor

Q: Vad är vilonätverket med och gör?
A: Vilonätverket är med coh skapar Jaget

Q: När fungerar ej vilonätverket normalt?
A: Fungerar ej normalt vid schizofreni och bipolär sjukdom

Q: Vad kan sägas om att aktivera posteriora parietalloben i studier?
A: Detta
område är svårt att aktivera i studier tills man insåg att det alltid är aktivt
och därför ej aktiveras

Q: Vad ingår i vilonätverket?
A: - Posteriora parietalloben
- Ventromediala prefrontala cortex

Q: När är Posteriora parietalloben och Ventromediala prefrontala cortex aktiva?
A: När vi inte gör något är dessa områden högt aktivt, medan när vi är aktiva minskar det

Q: Vad sker med aktiviteten mellan posteriora parietalloben och ventromediala prefrontalcortex?
A: När aktiviteten i posteriora parietalloben går upp går det i ventromediala prefrontalcortex upp och när där det går ned går det andra också ner

Q: Hur påverkar hjärnans dopaminsystem hjärnan?
A: Dess funktion påverkar hur hjärnan processar information

Q: Vilken del av hjärnan är dopamin spec. viktigt för?
A: Pannloben

Q: Vad skickar VTA ut?
A: VTA skickar ut axon från dopaminneuron som når hela pannloben

Q: Hur många dopaminneuron finns (i hjärnan?)?
A: 800 000 dopaminneuron

Q: Vad är dopaminsystemet associerat med?
A: Associerat med "wanting", dvs att vilja ha belöningar
- Inte med upplevelsen av belöningar, det är istället att stimulera ett beteende som leder till belöningar

Q: Vad är opioidsystemet associerat med?
A: Associerat med "liking", dvs uppleva behag vid belöningar

Q: Vad kan appliceras avseende opioidsystemet, som har med att upplevelsen av belöning och det behag det medför?
A: - En person som missbrukar säger sällan att dne har det bra, den ska hela tiden hitta nya belöningar
- Någon med heroin är nöjd när hen är påverkad

Q: Vad producerar dopaminsystemet?
A: Producerar "reward prediction error" (belöningsfelsignalen), vilken möjliggör nyinlärning av vad som ger belöningar