Title: BV4 / Modul 2 / Syn

Q: What does the sclera look like?
A: The Sclera
is white-ish but becomes more transparent on the upper area (cornea)

Q: Which 2 layers are there under the sclera?
A: - Choroid - very vascularized
- Retina - harbours the sensory cells

Q: What is a characteristic of the choroid?
A: IS very vascularized

Q: What does the retina harbour?
A: Harbours the sensory cells

Q: What does the fovea contain?
A: Fovea is highly enriched in specific types of the sensory cells

Q: What is found in the optic disc?
A: The optic disc is where all the sensory nerves converge to form the optic nerve

Q: How is the lens situated/attached?
A: The lens is attached to different zonule fibers that are then combined and anchored to the ciliary muscles

Q: How do we separate the different structures in the aqueous humor?
A: We separate the different structures in the aqueus humor which is the anterior chamber
 then we have the vitrous humor (posterior chamber/glaskropp?)

Q: What is the function of the choroid?
A: Gives blood supply

Q: What is the function of the ciliary body?
A: Secretes aqueous humor and alters shape of the lens

Q: What is the function of the iris?
A: Regulates amount of light entering the eye

Q: What is the function of the retina?
A: Contains receptor cells that convert light into receptor potentials and nerve impulses

Q: What is the function of the sclera?
A: Is white and fibrous, provides shape and protection

Q: What is the function of the cornea?
A: Is transparent and refracts (bends) light

Q: How do the ciliary muscles change depending on if we look near or far away?
A: When we have far or near vision whe have different mekanisms  by which the ciliary muscles will contract

Q: What happens in the eye with the lens and ciliary muscles for far vision?
A: Decreased contraction of ciliary muscles will lead to increased force tension of zonule fibers and this will decrease the elasticity of the lens which will become flatter

Q: What happens in the eye with the lens and ciliary muscles for near vision?
A: Increased contraction of ciliary muscles will lead to decreased force tension of zonule fibers and this will increase the elasticity of the lens which will become thick

Q: Vad heter cornea på svenska?
A: Hornhinna

Q: Vad heter iris på svenska?
A: Regnbågshinna

Q: Vad heter retina på svenska?
A: Näthinna

Q: How are the nerves arranged in the eye?
A: The nerves that are distributed in different regions of the eye, whether it be interior or exterior both go towards the optic nerve which cross in the optic chiasma

Q: Where do the nerves in different regions of the eye go?
A: One can see that all the nerves located on the left exterior of the eye will be located in one region wheras the interior will cross over and go to the other side

Q: What is responsible for the pupillary reflex?
A: We have 2 major circuits that are responsible for the pupillary reflex

Q: Where do the nerves from the eyes that cross at chiasma opticum project towards?
A: - All of these project towards the pretectum and the edinger-westphal nucleus to then feedback on the ciliary ganglions which will then contract the iris
- This is why when checking the reflex we put the light one one eye and see if the other will react

Q: How do we check the pupillary reflex?
A: - The nerves that are distributed in different regions of the eye, whether it be interior or exterior both  go towards the optic nerve which cross in the optic chiasma
- One can see that all the nerves located on the left exterior of the eye will be located in one region wheras the anterior will cross over and go to the other side
- All of these project towards the pretectum and the edinger-westphal nucleus to then feedback on the ciliary ganglions which will then contract the iris
  - Thsi is why when checking the reflex we put the light one one eye and see if the other will react

Q: What can be said about how different individuals capture light?
A: There can be different ways the individuals may capture light depending on where lesions appear along the optic nerve to the chiasm or centrally in the pretectum or the westphal-nucleus

Q: What is the structure of the retina?
A: - The retina is a multiple cellular layer which consists of Pigmented epithelium the we have the cones and rods
- Then we have different layers consisting of horizontal cells, bipolar cells and amacrine cells
- Then we have the ganglion cells repsonsible for propagating the information towards the optic nerve

Q: What do cones and rods do?
A: Cones and rods capture light

Q: What are the cones and rods connected to?
A: The cones and rods are connetced to the bipolar cells which provide an bridge between the ganglion cells and receptor cells

Q: Which layer do we have betweeen the cones&rods and the ganglion cells?
A: In between we have 2 layers of cells which are the horizontal cells and the amacrine cells, and their role is to perform so-called lateral inhibition

Q: What is the purpose of amacrine and horizontal cells?
A: Lateral inhibition

Q: What is meant by lateral inhibition by the bipolar cells (amacrine & horizontal) in the eye?
A: That cells that capture light will reinforce a signal towards the bipolar cells and then
afterwards the ganglion cells, that from the rod that signalled there is an
announcement/advancement implied but in other rods there isnt, so they help
making that contrast much better

Q: How do we get the resolution in our vision?
A: The cells alone are not able to get such resolution and this is why we have the 1st layer of filtering with the horizontal cells and a 2nd layer of filtering in the amacrine cells to provide that resolution

Q: What is the first thing that happens in phototransduction?
A: Phototransduction consists in having rhodopsin being stiulated by light

Q: How is phototransduction conducted?
A: - The purple protein is the protein of opsin a molecule that will then react, opsin when activated will in turn activate transducin, which is a G-coupled protein - transducin will when activated will use GTP to activate phosphodiestrase
- This GTP is then converted into a GDP, the activated phosphodiestrase then reaches the channels that are coupled to  cGMP and the phosphodiesterase will lysate cGMP into GMP and that will close the channel and then impair the ability of na+ to enter the cell which will then cause a hyperpolarization

Q: What happens when the optic nerve reaches the chiasm?
A: The optic nerves reach the chiasm and they have some projections towards the thalamus for the regulation of the circadian rythm in the supraoptical nucleus, which will regulate all the bodies rythms depending on light entrainment

Q: To where else do the optic nerve have projections?
A: The
optic nerve has projections towars the lateral geniculate nucleus and the
superior colliculus

Q: WHat is the point of the optic nerve having projections towards the lateral geniculate nucleus?
A: The lateral geniculate nucleus has a particular innervation which then will project towards the visual cortex

Q: WHat is the LGN?
A: The LGN is a structure with layer 3,4,5 (6)of P-ganglion cells (parvocellular) and then layers 1 and 2 are the magnocellular cells - these are very different

Q: What does P-ganglion cell stand for?
A: Parvocellular ganglion cell

Q: What does M-ganglion cell stand for?
A: Magnocellular ganglion cell

Q: What does K-ganglion cell stand for?
A: Koniocellular ganglion cell

Q: What are the magnocellular cells responsible for?
A: They are mostly responsible for motion decetion

Q: From where do magnocellular cells get their info?
A: Rods

Q: From where do parvocellular cells get their info?
A: Cones

Q: What does the parvocellular layer do?
A: Respond to sustained stimulus which enables us for visual aquity and conveys info about colour

Q: What are the characteristics of the magnocellular layer?
A: - Large cellbodies
- Extensive dendritic branching
- Larger receptive fields

Q: WHich info does the magnocellular layer not get?
A: No colour information (infro from rods)

Q: What are the characteristics of the parvocellular layer?
A: - Smaller cell bodies
- Less dendritic branching
- Smaller receptive fields

Q: What does the parvocellular layer obtain info about?
A: Colour infromation (cones)

Q: What type of response does the magnocellular layer have?
A: Transient responses to stimuli (motion detection)

Q: What type of response does the parvocellular layer have?
A: Sustained responses to stimuli (visual acuity)

Q: What happens once we have the projections (in the LGN)?
A: Once we have the projections  (in the LGN) the rest is sent towards the visual cortex, where the cortex will be able to capture the postion or the light emitted on the object, it depends on its orientation

Q: How can the visual cortex process the info?
A: The
cortex will be able to capture the postion or the light emitted on the object,
it depends on its orientation

Q: What can be said about the layers/regions of the brain (visual cortex)?
A: In different layers of the brain one will see that some of those regions will respond to an oritentaion that is very vertical, where as neurons in other regions wont respond at all to this

Q: What can be said about the orientational arrangements in the visual cortex?
A: These types of arrangements in the visual cortex are arrayed in the ocular dominance columns, the right and left eye will be arranged sequently and then each of the layers will be able to respond to one orientation more than another

Q: Which columns do we have in the visual cortex?
A: - Orientation columns
- Ocular dominance columns

Q: Var sitter ögat?
A: Ögat sitter i en skyddande benhåla som heter orbita

Q: Hur styrs ögat?
A: Vi har 6 yttre ögonmuskler som rör ögat

Q: Hur skyddas ögat?
A: Ögonlock och fransar skyddar ögat

Q: Vad ytterligare gör ögonlocken?
A: Ögonlocken sprider även ut tårvätskan

Q: Vad är bindhinnan?
A: Bindhinnan är en slemhinna som klär ögonlockens insida och främre del av ögat fram till hornhinnan

Q: Vad producerar bindhinnan?
A: Bindhinnan producerar smörjande ämnen till tårvätskan och
ser till att tårvätskan när ögat glider över ögonlocken inte skadar mot ögat

Q: Hur kan vi röra ögonen?
A: Vi har 6 extraokulära muskler som fäster på utsidan av ögat så vi kan röra dem i sidled och upp och ner samt  konvergera (dra dem ihop) och divergera (titta isår) ögonen, vi kan även rotera på ögonen så när man roterar på huvudet kommer ögonen rotera motsatt

Q: Vad är iris del av?
A: Åderhinnan

Q: Vad är hornhinnan och vad är dess funktion?
A: Hornhinnan är den klara, främre delen av ögat som släpper igenom ljus och som står för en stor del av brytningen av ljuset så vi kan få fokus på näthinnan

Q: Vad övergår hornhinnan i?
A: Hornhinnan i sig övergår i senhinnan längre bak, sclera, som är en yttre robusta skalet på ögat

Q: Vad finns bakom hornhinnan?
A: Bakom hornhinnan så har vi det som är den främre kammaren , det är ett område som är fyllt med vätska, vätskan i sig producerar längre bak i ögat och kommer ut här och filtreras sedan ut i kammarvinkeln/-öppningen mellan det som är iris och hornhinnan

Q: Hur hamnar vätskan i den främre kammaren där?
A: Vätskan i sig produceras längre bak i ögat och kommer ut här och filtreras sedan ut i kammarvinkeln/-öppningen mellan det som är iris och hornhinnan

Q: Vad är iris?
A: Iris är en del av åderhinnan och i framkant så dannar den då en den delen vi kallar för den färgade delen, regnbågshinnan i ögat med dess öppning i mitten som då är pupillen

Q: Vad bildar linsen genom livet?
A: Linsen i ögat den bildar nya fibrer hela tiden genom hela livet

Q: Vad ligger bakom pupillen?
A: Bakom pupillen så ligger linsen

Q: Vad medför det att linsen hela tiden bildar nya fibrer?
A: Detta gör att när vi blir äldre kommer linsen ofta att bli lite grumlig för det är packningen av dessa nya fibrer inte är helt optimal och vi får den sjukdom vi kallar för gråstarr

Q: Vad sitter linsen i?
A: Linsen i sig sitter inuti en kapsel och kapseln den är fäst med trådar och hänger fast i en muskel här

Q: Vad är corpus ciliare på sve?
A: Strålkroppen

Q: Vad gör muskeln/strålkroppen?
A: Muskeln eller strålkroppen (corpus ciliare) den jobbar inåt och drar då i dessa trådar som kallas för zonula trådar vilket gör att linsen kan ändra form

Q: När i livet klarar vi att ändra form på vår lins?
A: Från att vi är några månader gamla klarar vi av att ändra form på vår lins, och det klarar vi ända till dess att vi får det som kallas för ålderseende vid 45-50 års åldren då linsen inte klarar att ändra sin form längre för det är för många fibrer i den - muskeln försöker fortf att göra det men klarar inte av det

Q: Vad händer med linsen vid 45-50 års åldern?
A: Vi
får det som kallas för ålderseende vid 45-50 års åldren då linsen inte klarar
att ändra sin form längre för det är för många fibrer i den - muskeln försöker
fortf att göra det men klarar inte av det

Q: Vad finns bakom linsen?
A: Bakom linsen har vi glaskroppen och den ligger inne i hela denna kammare mellan linsen och näthinnan

Q: Hur ser glaskroppen ut?
A: Glaskroppen är som en geleaktig massa när vi är yngre men den blir allt mer vätskefylld med åldern

Q: Vad har vi längst bak i ögat?
A: Längst bak i ögat har vi näthinnan

Q: Vad ser vi i fotot?
A: Vi ser rakt in på synnerven i fotot och vi ser nervfibrer som sträcker sig för att fånga upp signalerna från stavarna och tapparna

Q: Var är tapparna lokaliserade?
A: Vi har mest av tapparna centralt på näthinnan där vi ser som skarpast för det är dem som jobbar med detaljseende

Q: Vad jobbar tapparna med?
A: Detaljseende

Q: Var ligger stavarna?
A: Stavarna ligger runtikring och är mer upptagna på att upptäcka rörelse och kontraster

Q: Vad upptäcker stavarna?
A: - Rörelse
- Kontraster

Q: Vad är rods på sve?
A: Stavar

Q: Vad är cones på sve?
A: Tappar

Q: Hur ser gula fläcken ut?
A: Det som oftast kallas för gula fläcken den är inte gul alls det är det mörkare området och det är där vi ser som bäst och det är där vi har de flesta tapparna för vårt detaljseende

Q: Vad finns i gula fläcken?
A: Det
är där vi ser som bäst och det är där vi har de flesta tapparna för vårt
detaljseende

Q: Var finns blodkärlen på näthinnan?
A: Blodkärlen finns i flera lager på näthinnan och försörjer de olika lagren som näthinnan har

Q: Vad syns ytterst på bilden?
A: Ytterst på bilden är området runt macula, så precis i mitten där vi ser som bäst försvinner de yttre lagren så vi får en kort väg för ljuset ner till stavarna och tapparna

Q: Hur avbildas bilden vi ser på näthinnan=
A: Bilden vi har framför oss när vi ser kommer avbildas upp och ner på näthinnan och sedan förstår vi världen åt rätt håll efteråt

Q: Hur växer ögat från att man föds?
A: När
vi föds är ögat 2/3 av vuxen storlek och fram till 7/8 års åder växter ögat
till sig och efter 8 års ålder är det normalt sätt bara en liten ändring i
ögats storlek - så den mesta tillväxten sker de första åren sedan går det
saktare och saktare fram till 7-8 års åldern

Q: När blir de flesta rättsynta?
A: De flesta har blivit rättsyna, vi föds översynta eller hyperopa och sedan växer det synfelet bort vartefter som ögats längd ökar

Q: Vad talar vi oftast om när vi talar om hur bra vi ser?
A: Ofta när vi pratar om hur bra vi ser eller vilket synfält vi har relaterar vi det till synskärpa

Q: Hur är en klassisk synprovstavla uppbyggd?
A: En klassisk synprovstavla är byggs så att det öppningen eller avståndet mellan detaljerna i objektet vi tittar på att vi kan se att det är vitt mellan de svarta bokstäverna och sen har vi ett system hur vi räknar ut det och anger det

Q: Vilken enhet räknas som normal syn i sverige vs i andra länder?
A: 1,0 är normalt i sverige, vilket de kallar för 6/6 i england (för man anger vilket avstånd man angett synskärpan på , man har sett det man förväntas se på 6 meter då har man syn 6/6) eller i USA för 20/20 (eftersom de använder fot)

Q: Hur går ljuset i ett öga utan synfel?
A: I ett normalt öga utan synfel är det så att när ljuset kommer in med parallella strålar bryts det i fokus på näthinnan

Q: Vad menas med hyperopt öga?
A: Långsynt öga

Q: Vad menas med myopt öga?
A: Närsynt öga

Q: Hur bryts ljuset i ett hyperopt öga?
A: Ett hyperopt öga (det synfel de flesta av oss har när vi föds) är de brytande medierna i ögat (hornhinna och linsen, men även tårfilmen och främre kammare bidrar) de bryter inte ljuset tillräckligt mycket så det hamnar inte i fokus i ögat

Q: Vilket synfel föds man ofta med?
A: Hyperopt öga

Q: Vilka är de brytande medierna i ögat?
A: Hornhinna
och linsen, men även tårfilmen och främre kammare bidrar

Q: Hur bryts ljuset i ett myopt öga?
A: I ett myopt öga, närsynt öga, är hornhinnan och linsen så att de bryter ljuset för mycket så de hamnar i fokus  framför näthinnan

Q: När kan man ha astigmatism?
A: Astigmatism kan man ha om man är översynt eller hyperop eller myop, man kan ha astigmatism i tillägg och de kallas för astigmatiker

Q: Vad betyder/är astigmatism?
A: Det betyder egentligen bara att hornhinnan och linsen i kombo inte bryter ljuset lika mycket i en meridian jämfört med en annan meridian så vi har 2 fokus på ljuset inne i ögat

Q: Vad är emetropt?
A: Emetropt - normalt öga bryter alltid fokus på näthinnan

Q: Vad gör ett hyperopt öga?
A: Hyperopt öga (översynt/långsynt) bryter fokus bakom näthinnan - man ger ett +glas (konvex)

Q: Vilket glas får man vid hyperop?
A: +glas - konvex

Q: Vilket glas får man vid myop?
A: Negativ (konkav) lins som
sprider ljuset mer för att ögats egen brytkraft sedan kan fokusera det i fokus
på näthinnan

Q: Vilket glas har man vid astigmatism?
A: Har man astigmatism behöver man olika linser med olika brytning för olika meridianer

Q: Hur bryter ett myopt öga ljuset?
A: Myopt öga (kortsynt) bryter fokus framför näthinnan

Q: Hur ser en närsynt person med -1 (körkortsgräns)?
A: Synskärpan är hälften så bra som någon som ej har synfel - detaljerna börjar försvinna

Q: Hur ser en närsynt person med -2?
A: Närsynt -2 så blir det ännu svårare att urskilja detaljerna och ännu fler av dem försvinner i bilden

Q: Hur ser det ut om man har astigmatism?
A: Med astigmatism kommer allt se lite utdraget ut eftersom ljuset bryts olika i horisontella och vertikala vågor och då ses alt som lite utdraget och det påverkar synskärpan

Q: Vad kan en ung person som är hyperop göra?
A: Hyperopi - en ung person som är hyperop kan själv justera sitt synfält och ändra på linsens form men vi förlorar den förmågan när vi blir äldre

Q: Vad är ett annat nman för ålderssynthet?
A: Presbyopi

Q: Vad händer när vi justerar vår hyperopa syn?
A: Linsen blir tjockare och mer kupig och vi får mer brytkraft eftersom Vi behöver ett starkare brytande öga på nära håll än på långt håll

Q: Vad händer i ögat när linsen blir tjockare?
A: Det som händer när vi ackommoderar är att muskeln i ciliärkroppen där zonulatrådarna fäster till linskapseln, den muskeln drar sig framåt så trådarna slappnar av och på så sätt kan linsen inta en mer konvex eller bikonvex form

Q: Vad kallas vår förmåga att förändra linsens form/brytkraft med ciliärmuskeln?
A: Denna förmåga  vi har kallas för ackommodation - vår förmåga att ändra brytkraft i ögat

Q: Hur förändras vår förmåga till ackommodation av linsen med åldern?
A: Den förmågan avtar med åldern och när vi är 40-45 börjar vi märka att det är svårt att läsa på nära håll

Q: Vad säger kurvan?
A: Kurvan säger över vilket spann vi kan ändra ackommodation - tridioptistyrka på hur vi kan ändra styrka betyder att vi kan läsa från långt håll och inte 10 cm om vi ej har synfel

Q: Hur får vi presbiopi?
A: Vartefter vi blir äldre minskar denna förmågan och det tillståndet när vi då får svårt på nära håll och behöver läsglasögon kallas för presbiopi

Q: Vilka är de vanligaste ögonsjukdomarna?
A: - Konjunktivit
- Katarakt/grå starr
- Glaukom/grön starr
- Åldersrelaterad makuladegeneration ("gula fläcken")
- Diabetesretionpati

Q: Vad är katarakt?
A: Grå starr

Q: Vad är glaukom?
A: Grön starr

Q: Vad är ett annat namn för åldersrelaterad makuladegeneration?
A: Gula fläcken sjukdom

Q: Vad drabbar de vanligaste ögonsjukdomarna?
A: Dessa drabbar främre delen av ögat, linsen och näthinnan

Q: Vad är konjunktevit?
A: Kojunktevit är en inflammation i yttre ögat och är i slemhinnan i det yttre ögat

Q: Vad har vi normalt kring konjunktiva?
A: Vi har normalt en rik bakterieflora i och kring konjunktiva

Q: Vad sker vid en rubbning av den bakterieflora i och kring konjunktiva?
A: Vid en rubbning av denna balans, ofta pga obalans i konjunktivalepitelet och tårfilmen, får vi en bakteriell konjunktivit

Q: Vad är symtom vid konjunktevit?
A: Det gör ont, ögat ör ömt och det är rött

Q: I samband med vad ses konjunktevit?
A: Vi ser ofta konjunkteviter i samband med kontaktlinser, att man fårr något i ögat eller gnuggat sig med smutsiga fingrar

Q: Hur stor andel av alla konjunkteviter orsakas av bakterier?
A: 30%

Q: Hur behandlas konjunktivit?
A: Normalt självläkande, behöver sällan behandlas med antibiotika

Q: Hur stor andel av konjunktiviter behandlas med antibiotika och vad kan sägas om det?
A: 80% behandlas med antibiotika, vilket är onödigt eftersom både bakteriella och virala är självläkande

Q: Hur stor andel av konjunktiviter orsakas av virus?
A: 70%

Q: När är konjunktiviter orsakade av virus vanligast?
A: Vanligast på sommaren

Q: Hur behandlas konjunktiviter orsakade av virus?
A: Kräver ingen behandling
- Man kan ge smörjande droppar

Q: I kombo med vad kan man ofta få konjunktiviter orsakade av virus?
A: Ofta i en allergisk reaktion tillsammans med pollen

Q: Vad har man vid katarakt?
A: - Grumlig lins, att linsen ser grå ut
- Döda celler blir gråa när de dör

Q: Vem drabbas av katarakt?
A: Alla drabbas förr eller enrare

Q: Hur många katarakt-operationer görs årligen i sve?
A: Ca 130 000

Q: Hur allvarligt är katarakt?
A: Ofarligt, men påverkar syn

Q: Vad gör man vid en kataraktoperation?
A: Man sätter in en plastlins istället

Q: Hur för'ändras synen vid katarakt?
A: Allt eftersom linsen blir allt mer grumlig ser vi sämre, först förlorar vi kontrast och sedan detaljer det gör att synförmågan blir sämre och det blir jobbigt att bemöta ljus för man känner sig bländad

Q: Hur uppkommer glaukom?
A: Inne i ögat bildar vi kammarvätska som ger ögat ett visst tryck, men när vi producerar mer vätska än vad som rinner ut så ökar trycket inne i ögat och tillslut blir det tryck på synnerven och vi förlorar synnervstrådar vilket leder till att vi tillslut förlorar synen - obehandlad leder till bilndhet

Q: Vad leder glaukom till om det ej behandlas?
A: Blindhet

Q: Hur behandlas glaukom?
A: Behandlas med droppar och kirurgi

Q: Hur fungerar dropparna vid glaukom?
A: Droppar ge som gör att pupillen drar ihop sig, när den drar ihop sig så täpper inte den igen vinkeln i den främre kammaren där avrinningen sker

Q: Hur behandlas man glaukom med kirurgi?
A: Om droppar är otillräckligt måste man göra öppningen större med laser eller göra små öppningar i iris så vätskan lättare kan ta sig från den bakre delen av ögat till den främre där det kan dräneras

Q: Varför kallas glaukom också för grönstarr?
A: Eftersom man upplever synintrycket grönfärgat

Q: Vad står AMD för?
A: Åldersrelateras makuladegeneration

Q: Vilka typer av AMD finns?
A: - Våt
- Torr

Q: Vilken typ av AMD är vanligare?
A: Den torra typen är vanligast

Q: Vad beror torr AMD på?
A: Är en åldersrelaterad process, eftersom att varje gång ljus stimulerar näthinnan kommer det vara en kemisk reaktion i den och vi får slaggprodukter som måste transporteras bort, och om det inte sker får vi en ansamling av slaggprodukter, som kallas för drusel (gula prickar på bilden)

Q: Hur stor andel av AMD är torr AMD?
A: 85%

Q: Hur ska den undre vita linjen egentligen se ut och varför ser den nu ut som den gör?
A: Vita linjen ska vara slät, men här finns ansamlingar

Q: Hur behandlas torr AMD?
A: Det flesta med detta kräver ej behandling och den leder ej till blindhet men påverkar synen - Finns ingen medicin eller behandling att rekomendera

Q: Vad kan möjligtvis hjälpa vid torr AMD?
A: Vissa kosttillskott har en positiv effekt hos 30% med sådana ansamlingar

Q: Hur stor andel av AMDs är våt?
A: 15%

Q: Vad kan ske med synen vid våt AMD?
A: Synförlust kan komma plötsligt

Q: Hur behandlas våt AMD?
A: Behandlas med anti-VGF injektioner

Q: Vad menas med våt AMD?
A: Med våt menas att det ansamlas vätska antingen från läckage från nybildande kärl, och har vi problem med att ta bort slaggprodukter eller syresätta näthinnan bildas nya kärl och de har en tendens att läcka

Q: Vad försöker man göra med injektionerna vid våt AMD?
A: Försöker stoppa nykärlsbildning med injektioner

Q: Vad gör man vid våt AMD om injektioner ej fungerar?
A: Om detta inte fungerar kan man gå in och lasra (laser)för att täppa ett kärl som läcker, men då  dödar man även nervvävnaden vilket leder till blinda områden till synfältet

Q: Hur stor andel av de med diabetes har näthinneförändringar?
A: 1/3 av alla med diabetes har näthinneförändringar

Q: När bör diabetesretinopati upptäckas?
A: Bör upptäckas tidigt

Q: Hur behandlas diabetesretinopati?
A: Kan behandla med laser om det gått för långt så man täpper till de läckande kärlen

Q: Vad är symtom för diabetesretinopati?
A: Pat med detta får små blödningar och drusen (som hos de med amd), får även kotten-ull -spot som är svullnad i nervfiberlagret