Title: BV2 / BV2 - 2 / Modul 4 / Sväljningens motorik

Q: Vad handlar magtarmkanalens motorik om?
A: Handlar om hur magtarmkanalen kan alstra rörelse för att föra maten från munnen ner i tarmen till ändtarmen

Q: Vad kan kort sägas om vad som reglerar magtarmkanalens aktivitet?
A: ANS med PNS och SNS ökar respektive minskar aktiviteten i magtarmkanalen
ENS detaljreglerar och styr på ett mycket mer förfinat sätt, till skillnad från ANS som reglerar mer på de olika nivåerna (mycket eller lite, eller hämmar)

Q: Vad i GI styr myenteric plexus?
A: Myenteric plexus styr longitudinella och cirkulära muskellagren

Q: Vad i GI styr plexus submucosae?
A: Plexus submucosae påverkar både motorik, men inte minst de olika sekretoriska cellerna

Q: Hur går impulser från olika sensoriska neuron i magtarmkanalens väg?
A: ENS tar emot afferenta signaler från olika sensoriska neuron i magtarmkanalens vägg, som kan känna dels komposition mha kemoreceptorer och mängd föda via sträckreceptorer (är en typ av mekanoreceptorer)
- Dessa sensoriska impulserna går dels till CNS via PNS, men också till interneuron i ENS där det finns lokala reflexer och program som styr rörelserna
- Informationen processas på olika sätt så ändamålsenliga konsekvenser vad gäller motorik och sekretion kan ske
- Det finns både muskelstyrande interneuron (styr glatta muskler) och körtelmotoriskaneuron

Q: Vilka typer av enteriska interneuron finns det?
A: Det
finns både muskelstyrande interneuron (styr glatta muskler) och
körtelmotoriskaneuron (styr körtlar)

Q: Vad är resultatet av processingen av informationen från sensoriska neuron i GI?
A: Informationen processas på olika sätt så ändamålsenliga konsekvenser vad gäller motorik och sekretion kan ske

Q: Var går de sensoriska impulserna från GI-väggen?
A: Dessa sensoriska impulser går dels till CNS via PNS, men också till interneuron i ENS där det finns lokala reflexer och program som styr rörelserna

Q: Vad är körtelmotoriska neuron?
A: Körtelmotoriska neuron styr körtlar som antingen kan bilda sekret som går ut i lumen, men också kan styra blodkärl

Q: Hur styr körtelmotoriska neuron blodkärl?
A: Via ffa sympatikus kan blodkärlen dras ihop via glatt muskulatur i blodkärlsväggen

Q: Vad blir effekten av aktivering av muskelstyrande motorneuron och körtelmuskelneuron?
A: Effekten blir påverkan på rörelse, sekretion av hormon i blodet eller i lumen och genomblödning

Q: Vad styr muskelstyrande interneuron i GI?
A: Styr glatt muskulatur

Q: Sammanfattningsvis, vad blir resultatet av responsen på de afferenta signalerna från sensoriska neuron i GI?
A: - Rörelse
- Sekretion
- Kärlen - genomblödning - kontraktion vid fasta, dilation vid måltid

Q: I vilket läge är kärlen vid fasta?
A: Kontraherade

Q: I vilket läge är kärlen vid måltid?
A: Dilaterade

Q: Vad är effektor system vid respons på sensoriskt stimuli?
A: - Muskler i tarmvägg - glatt
- Sekretoriska körtlar
- Kärlväggar - glatt muskulatur

Q: Vad känner mekanoreceptorer av?
A: De känner av utspänning (volym) så man vet var födan finns,
var det finns mycket eller lite föda

Q: Hur går afferenter vid korta reflexer?
A: - Då kan det vara lokala afferenter som går till ENS:s olika plexa och har effektorvägar via en kort reflex på muskulaturen
- Endokrina celler, sekretoriska celler som då frisätter substanser och sekret till lumen och Blodkärl

Q: Hur går afferenter vid långa reflexer?
A: Det kan också finnas långa refelxer som går via afferenter till CNS och där interagerar de med PNS i hjärnstammen och SNS i på thoracolumbar-nivå
- De påverkar då ENS och nivån
- Det finns också mer direkta effekter även om nejomporten går via ENS, sålunda sensoriska celler och effektorceller

Q: På vilken nivå interagerar afferenter vid långa reflexer med PNS respektive SNS?
A: PNS - hjärnstammen
SNS - thoracolumbar nivå

Q: Vilka faktorer är viktigast för digestionen?
A: Lokala faktorer är viktigast för digestionen

Q: Vad sker vid lokala faktorer?
A: - Här koordineras svar på förändringar i pH och andra typer av näringskomponenter och Physical distortion - påverkan av tryck på väggen
- Det här påverkas då av sträckreceptorer och kemoreceptorer

Q: Vad är physical distortion?
A: Påverkan av tryck på väggen

Q: Hur påverkas lokala svar på lokala faktorer från sträckreceptorer och kemoreceptorer?
A: - Dels via korta refelxer till ENS
- Men också påverkar sekretoriska celler som frisätter olika typer av buffertar, t.ex. bikarbonat när det är syran i magsäcken det handlar om och också olika typer av enzymer
- Äver enteroendokrina celler - celler som tillverkar och frisätter hormoner som sedan går via blodbanan och kan påverka indirekt aktiviteten i magtarmkanalen, inklusive sekretoriska celler, men även muskelceller

Q: Vad kan man säga om långa reflexers påverkan?
A: Långa reflexer går via CNS och kan påverka samma system, men mer på en nivå-påverkan kan man säga

Q: Var håller sig korta reflexer?
A: Korta reflexen håller sig i tarmen

Q: Var håller sig långa reflexer?
A: Långa går till hjärnstammen - via n. Vagus

Q: När är glatta muskelsfinktrar öppna respektive stängda?
A: De är stängda när inhibitoriska neuron är inaktiva och öppna när de är aktiva

Q: Var i GI finns sfinktrar som styrs av inhiitoriska neuron?
A: - Lower esophagal sphincter
- Pylorus
- m. sphincter ani interna
- m. sphincter ani externa

Q: Varför är sphinctrar öppna när de är aktiva?
A: De är öppna när de är aktiva för då slappnar muskulaturen av

Q: Vad är sphinctrar beroende av?
A: Sphinctrar är beroende av motorneuron - stängd/öppen

Q: Vad är cajalceller?
A: Cajalceller är en specialiserad typ av glattmuskelceller

Q: Vad gör cajalceller?
A: De initierar elektrisk aktivitet, som sprids
till annan glatt muskulatur för att det är ett syncytium

Q: Vad är syncytium?
A: En sammanhängande cellmassa

Q: Vad styr ENS avseende muskler generellt?
A: ENS styr graden av aktivitet

Q: Vad kan man säga att de båda plexa har?
A: De båda plexa har ett visst överlapp

Q: På vilka 3 nivåer kan tarmrörelse styras?
A: - Glatt muskel-spontanaktivitet i Cajalceller
- Enteriska nervsystemet (ENS)
- Autonoma nervsystemet (ANS)

Q: Varför rör sig tarmen p.g.a. glatt muskel-spontanaktivitet i Cajalceller?
A: Det initierar elektrisk aktivitet, vilket sprids till omkringliggande glatta muskelceller - syncytium

Q: Varför rör sig tarmen p.g.a. ENS?
A: Motorik:
- Plexus myentericus samordnar kontraktioner
Sekretion:
- Plexus submucosae samordnar frisättning av sekret, ex. slem, galla, enzymer

Q: Varför rör sig tarmen p.g.a. ANS?
A: ANS via PNS-SNS ökar eller minskar aktiviteten i ENS

Q: Vilken slutsats kan dras från en stillastående tarm i en levande buk?
A: Om tarmen är stillastående i en buk är det fara och färde

Q: Vad kan sägas om tarmaktiviteten hos en avliden person?
A: Tarmen hos en lobotomerad patient rör sig ett tag efter

Q: Hur går det till när tarmen för maten frammåt med muskelrörelser?
A: Den ena delen av tarmväggen känner av att det inte finns någon matbit där, medan en annan känner av att det finns en bolus där:
- Det leder till kontraktion proximalt och dilatation distalt
- Detta gör att födan förs i distal riktning

Q: How does a bolus move forward in the intestine?
A: Propulsive segment:
- Relaxation of longitudinal muscle
- Contraction of circular muscle
Receiving segment:
- Contraction of longitudinal muscle
- Inhibition of circular muscle

Q: Which 2 segments can the intestine around a moving bolus be divided into?
A: - Propulsive segment
- Receiving segment

Q: What happens in the propulsive segment?
A: Propulsive segment:
- Relaxation of longitudinal muscle
- Contraction of circular muscle

Q: What happens in the receiving segment?
A: Receiving segment:
- Contraction of longitudinal muscle
- Inhibition of circular muscle

Q: What happens if the gating synapses are uninhibited?
A: The synaptic gates are open and long-distance propulsion can occur -> propagated propulsion

Q: What happens if the gating synapses are inhibited?
A: The synaptic gates are closed and long-distance propulsion cannot occur -> no propagated propulsion

Q: Vad kan slow waves i glatta muskler trigga?
A: Slow waves i glatta muskler kan trigga aktionspotentialer som ger upphov till kontraktion

Q: Vad kan man säga om slow waves i jämföresle med motsatsen och hur påverkas effekterna då?
A: Slow waves är ganska små i jämförelse och då blir effekterna av det ganska minimala men de finns där ändå så tarmen rör sig alltid

Q: Vilken typ av aktivitet finns när det inte förekommer kontraktioner?
A: Spontanaktivitet

Q: Vad sker om slow waves har en högre amplitud?
A: Om slow waves har en högre amplitud kommer det leda till spikar och aktionspotentialer som leder till mer definitiva kontraktioner som kan vara ganska kraftfulla

Q: Vad beror skillnaden på mellan slow waves och spikar&aktionspotentialer?
A: Skillnaden beror alltså på hur pass stor amplitud slow waves har

Q: Vad sker när det förekommer kontraktioner?
A: Kontraktioner -> då nås tröskelvärdet -> aktionspotentialer

Q: Hur ligger slow waves i ett vilotillstånd?
A: Slow waves är i ett vilotillstånd ganska små och ligger på en nivå längre ifrån noll-läget - mer hyperpolariserat (-45 - (-50) mV)

Q: Vad sker om slow waves ligger högre?
A: Om slow waves ligger högre i nivån kommer de nå tröskelnivån (-35-40 mV), vilket innebär att det kommer bli spikes
- Det kommer leda till kontraktioner också

Q: Hur ser "waves" ut i viloläge?
A: Det finns vågor, men inga spikes

Q: Vad stimulerar förhöjningen/aktionspotentialen av slow waves?
A: - Dels utsträckningen av tarmväggen när det finns mycket föda
- Acetylkolin som är en transmittor i PNS eller andra typer av PNS-liknande substanser -> leder till depolarisation och med det sammandragningar

Q: Vad gäller för hyperpolarisering?
A: När det gäller hyperpolarisering - när värdet är ännu längre från tröskeln, gäller det främst för noradrenalin och andra typer av sympatominetika

Q: Vilken signalsubstans kan ge upphov till hyperpolarisering?
A: Noradrenalin

Q: Vad kan de elektriska signalerna i magtarmkanalens glatta muskulatur leda till?
A: De elektriska signalerna leder antingen till minimala effekter på kontraktion eller om det blir ett genomslag blir det en kontraktion eller fler som byggs på, eller ännu fler om det kommer ett tåg av aktionspotentialer

Q: Vad krävs det för nedströmsliggande processer avseende slow waves of AP:er?
A: Det krävs en urladdning för nedströmsliggande processer

Q: Vad ökar aktionpotentialerna i den glatta muskulaturen i GI?
A: Aktionspotentialerna ökar Na+ och Ca2+ permeabiliteten
- Det går via acetylkolin

Q: Vad minskar aktionpotentialerna i den glatta muskulaturen i GI?
A: Noradrenalin minskar detta - då blir det en hämmning

Q: Vilken substans leder till aktionspotentialer, ökad Na+ och Ca2+ permeabilitet?
A: Acetylkolin

Q: Vad leder acetylkolin från PNS till hos intestinal glatt muskulatur?
A: Ökad Na+ och Ca2+ permeabilitet -> depolarisation och ökad excitabilitet

Q: Vad leder noradrenalin från SNS till hos intestinal glatt muskulatur?
A: Leder till minskad Ca2+ koncentration via bindning av Ca2+ och utflödet ökar -> ingen aktionspotential

Q: Hur är glatta muskelceller sammankopplade i ett syncytium?
A: Via gap junctions mellan cellerna

Q: Hur ser den glatta muskulaturens mekanism ut vid kontraktion?
A: Fosforyleringsberoende aktivering av myosin - MLCK (myosin light-chain kinase)
- Inget troponin

Q: Vad står MLCK för?
A: Myosin light-chain kinase

Q: Vad beror excitabilitet hos intestinal glatt muskulatur på?
A: 1. Aktionspotential till följd av ökad Na+ och Ca2+ permeabilitet (acetylkolin)
2. Glatta muskelceller sammankopplade i ett syncytium via gap junctions
3. Mekanism vid kontraktion ->fosforyleringsberoende aktivering av myosin -> MLCK

Q: Vad är syftet med tuggning?
A: Syftet är att blanda födan med saliv och söderdelning av födan för att underlätta sväljning

Q: Vad styrs tuggningen av?
A: Tuggningen styrs av skelettmuskulatur

Q: Vad är sväljningens funktion?
A: Att transportera födan från munnen til magsäcken via esophagus

Q: Hur initieras tuggning och vad övergår det i?
A: Det initieras viljemässigt och övergår sedan i en reflektorisk fas

Q: Hur sker tuggning - vilje-/reflexmässigt?
A: Man sätter igång att tugga och sedan sker det av sig självt utan att man behöver tänka på det, man kan dock stoppa det viljemässigt

Q: Vad är afferensen?
A: Afferensen som styr detta är en kombination av alla känselstrukturer vi har i munhålan, läpparna och även i muskelspolen som känner av hur hård tuggan är

Q: Vad gör afferensen i tuggning?
A: Det styr tuggandet

Q: Vilka slutarmuskler har vi?
A: - m. Masseter
- m. Temporalis
- m. Pterygoideus med.

Q: Vilken nerv innerverar slutarmusklerna och vad är det en förgrening av?
A: n. Mandibularis från n. Trigeminus

Q: Vilka tuggmuskler öppnar käkarna?
A: - m. Digastricus
- m. Pterygoideus lat.
- Infrahyoidala muskulaturen

Q: Vilka funktioner öppnar käkarna?
A: Muskler och tyngdkraften (?)

Q: Vilken rörelse sker mekanisk nedbrytning (tuggning) med?
A: - Hackande
- Slitande
- Malande - rörelse i sidled, anteriort och posteriort
- Krossande

Q: I vilka riktningar sker malande rörelser?
A: I sidled, anteriort och posteriort

Q: Vad håller tuggan på plats?
A: Normal tonus i muskulaturen håller tuggan på plats, jämför facialispares

Q: Vad är facialispares?
A: Det ger muskelsvaghet i facialisnervens utbredningsområde, som antingen kan vara komplett eller partiell

Q: Vilka 2 huvud tuggnings-rörelser finns det?
A: Det finns både tuggande och malande rörelser

Q: Hur initieras sväljning och vad övergår det i?
A: Sväljning initieras viljemässigt, men blir sedan en reflektoriskt komplicerad hårt styrd central reflex (sväljcentrum medulla)

Q: Var finns sväljcentrum?
A: I medulla oblongata

Q: Vad är max frekvensen för sväljning?
A: 1 gång/sekund

Q: Hur många sväljningar sker i genomsnitt per dygn?
A: 600 sväljningar per dygn

Q: Vad initierar behovet för att svälja?
A: Saliv initierar behovet

Q: How does swallowing work?
A: 1. Tongue pushes back bolus against soft palate and aback of mouth, triggering swallow reflex
2. Upper esophagal sphincter relaxes while epiglottis closes to keep swallowed material out of the airways
3. Food moves downward into the esophagus, propelled by peristaltic waves and gravity
4. Bolus enters stomach: The approach of the bolus triggers the opening of the lower esophageal sphincter. The bolus then continues into the stomach

Q: Hur sker sväljning kortfattat?
A: 1. Tuggan hamnar mot bakre svalgväggen
2. Det sätter igång sväljreflexen
3. Sedan för den peristalsiska rörelsen ner bolus tillsammans med gravitationen till magsäcken

Q: Vad är primär peristaltik?
A: Den primära peristaltiska vågen hjälper föra mat frammåt i systemet

Q: Vad är sekundär peristaltik?
A: Den sekundära peristaltiska vågen initieras om den primära peristaltiska vågen inte fungerar och mat ej kan passera (t.ex. om något fastnat i matstrupen