Title: BV2 / BV2 - 2 / Modul 4 / Magtarmkanalens sekretion

Q: Vilka anatomiska strukturer kan magsäcken delas in i?
A: - Cardia
- Fundus
- Corpus
- Antrum
- Pylorus

Q: Vad frisätts i fundus?
A: Mycket slemfrisättning

Q: Vad frisätts i corpus?
A: Mycket HCL och intrinsic factor

Q: Vad frisätts i antrum?
A: Pepsinogen

Q: Vilken funktion har saltsyra?
A: HCL har en bakteriostatisk funktion som leder till att bakterier antingen förstörs eller inte fungerar pga av surheten i magsäcken (pH 1-3)

Q: Vad är pH:t i magsäcken?
A: pH 1-3

Q: Vad är magsaftens funktion?
A: - Fortsatt mjukgöring och utspädning av födan - görs med hjälp av mucin (glykoprotein)
- Skapa sur miljö - HCl - bakteriostatisk funktion
- Absorption av vit B12 i distala ileum - producera intrinsic factor
- Bryta ned proteiner/peptider - vid pH < 3 aktiveras pepsinogen till pepsin (proteas)

Q: Vad producerar och bidrar mukösa celler till?
A: Fortsatt mjukgöring och utspädning av födan - görs med hjälp av mucin (glykoprotein)
- Producerar mucin

Q: Vad producerar och bidrar parietalceller till?
A: Producerar HCl och intrinsic factor
- Skapa sur miljö - HCl - bakteriostatisk funktion
- Absorption av vit B12 i distala ileum - producera intrinsic factor

Q: Vad producerar och bidrar huvudceller till?
A: Producerar pepsinogen, som klyvs till pepsin
- Bryta ned proteiner/peptider - vid pH < 3 aktiveras pepsinogen till pepsin (proteas)

Q: Vilka sekretoriska egenskaper har cellerna i magsäcken?
A: - Endokrina
- Exokrina
- Parakrina

Q: Vilken sekretorisk egenskap har de mukösa cellerna i magsäcken?
A: Exokrina - mucus

Q: Vad bidrar utsöndringen av mucus till i magsäcken?
A: En fysisk barriär mellan lumen och epitelet, vilket skyddar epitelcellerna från det låga pH:t och nedbrytning av pepsin

Q: Vad mer sekrerar mukösa celler i magsäcken och vad är dess funktion?
A: Bikarbonat - neutraliserar pH i mucusbarriären - buffrar magsaften och förhindrar skada på epitelet

Q: Vilken sekretorisk egenskap har parietalcellerna i magsäcken?
A: De är exokrina

Q: Vad stimuleras parietalceller av?
A: - Gastrin
- Histamin
- Acetylkolin

Q: Vilken sekretorisk egenskap har huvudcellerna i magsäcken?
A: Exokrina

Q: Vad producerar och frisätter huvudcellerna och vad gör de substanserna?
A: - Pepsinogen -> pepsin - digesterar proteiner
- Gastrisk lipas - digesterar fetter

Q: Vilken sekretorisk egenskap har D-cellerna i magsäcken?
A: Endokrina

Q: Vad sekrerar D-cellerna och vad är funktionen hos den substansen?
A: Somatostatin - inhiberar magsaftssekretion från parietalceller

Q: Vilken sekretorisk egenskap har G-cellerna i magsäcken?
A: Endokrin

Q: Vad sekrerar G-cellerna och vad är funktionen hos den substansen?
A: Gastrin - stimulerar magsaftssekretion från parietalceller

Q: Vilken sekretorisk egenskap har de enterokromatin-lika cellerna i magsäcken?
A: Parakrina

Q: Vad sekrerar de enterokromatin-lika cellerna och vad är funktionen hos den substansen?
A: Histamin - stimulerar magsaftssekretion från parietalceller

Q: Vad stimulerar sekretion från enterokromatin-lika celler?
A: - Acetylkolin
- Gastrin

Q: Vad stimulerar sekretion från huvudceller?
A: - Acetylkolin
- Syra
- Sekretin

Q: Vad stimulerar sekretion från D-celler?
A: Syra i magsäcken

Q: Vad stimulerar sekretion från G-celler?
A: - Acetylkolin
- Peptider och aminosyror

Q: Vad stimulerar sekretion från mukösa celler?
A: Tonisk sekretion:
- Ökar vid irritation av mukosan

Q: Vilka celler i magsäcken är endokrina?
A: - G-celler
- D-celler

Q: Vilka celler i magsäcken är exokrina?
A: - Parietalceller
- Mukösa celler
- Huvudceller

Q: Vilka celler i magsäcken är parakrina?
A: Enterokromatinlika celler

Q: Vad är en förkortning för enterokromatin-lika celler?
A: ECL-celler

Q: Vilken celltyp ligger nära parietalcellerna?
A: ECL-celler

Q: Vad heter utförsgång i magsäcken på eng?
A: Gastric pit

Q: Var finns mukösa celler i kryptorna magsäcksväggen?
A: Mucösa celler finns både ytligt vid utförsgången, men även längre ner i "halsen"

Q: Vad är pH:t i blod?
A: pH i blod 7,4 +- 0,5

Q: I vilka delar kan en magsäckskrypta delas in i?
A: Gastric pit:
- Utförsgång
- Hals
Nedanför
- Gastric/oxyntic gland

Q: I vilken del av den gastriska kryptan finns de flesta celler, exkluderande M-celler?
A: De finns i oxyntic/gastric gland

Q: Vad är pH i mucus i magsäcken?
A: 7 istället för 1-3, som i magsäckens lumen

Q: varför är pH högre i mucus än lumen?
A: Det är så för att det är skyddande för epitelcellerna i magsäcken
- Epitelcellerna frisätter också HCL så att mucösan har ett högre pH än vad det egentligen borde ha

Q: Vad sker i magsäcken när den cefala fasen aktiveras?
A: Den cefala fasen av magsäckssekretionen stimuleras av föda
- Antingen som vi tänker på, ser, luktar eller smakar på
- Då kommer det gå signaler från hjärnan via n. vagus (kranialnerv X), som är parasympatisk, som då kommer stimulera olika neuron i plexa-nätverk i magsäckens vägg
  - Så de mukösa-, parietal- och huvudcellerna frisätter sina olika substanser
  - Sedan stimuleras också g-cellerna som producerar hormonet gastrin, som i sin tur har inverkan på dessa processer

Q: Hur stor del av magsaftssekretionen står den cefala fasen för?
A: Ca 30% av det totala - initieras av hjärnan

Q: Hur stor del av magsaftssekretionen står den gastriska fasen för?
A: Ca 60% - initierad via aktivering i magsäcken

Q: Vad kan den cefala fasen åstadkomma avseende magsaftssekretion?
A: Den cefala fasen kan självt, i stort sätt, åstadkomma 1/3 av magsaftens frisättningsgrad - ganska påtaglig inverkan
- Man får då vagusnerven som går ut och påverkar de olika cellerna i magsäckväggen att sekrera sina olika substanser

Q: Hur går gastrin efter frisättning?
A: Via blodcirkulationen kommer gastrin tillbaka och påverkar p-celler och kringliggande celler

Q: När och hur initieras den gastriska fasen?
A: - Är när föda väl finns i magsäcken
- Då blir det en utspänning (distension) i magsäcken som påverkar sensoriska celler
- Dessutom kommer kompositionen av födan, ffa proteiner, att påverka ffa G-celler att göra hormonet gastrin

Q: Vad är den gastriska fasen väsentlig för?
A: Är väsentlig för att både
sänka pH:t och påverka all annan frisättning

Q: Hur detekteras utspänningen av magsäcken?
A: Själva utspänningen detekteras av sträckreceptorer som finns i magsäckens vägg och hela mag-tarmkanalen -mekanoreceptorer

Q: Vilken typ av receptorer detekterar utspänningen av magsäcken?
A: Mekanoreceptorer

Q: Vilken typ av receptorer detekterar komosition av födan i magsäcken?
A: Kemoreceptorer

Q: Vad gör kemoreceptorer?
A: Kemoreceptorer känner av beståndsdelar i födan, peptider, och pH
- För pH stiger när maten kommer ner eftersom den inte är lika sur som magsaften
- När de detekterar detta stimulerar det till ökad frisättning av HCl så pH kan sänkas

Q: Vad händer när kemoreceptorer detekterar förändringar i kompositionen i magsäcken?
A: När de detekterar förhöjt pH till följd av måltiden stimulerar det till ökad frisättning av HCl så pH kan sänkas

Q: Vad är ffa den intestinala fasen och vad känns av då?
A: Den intestinala fasen är ffa en återkopplingsfas där föda som finns i duodenum känns av olika typer av sensoriska celler i väggen, t.ex. om det finns fetter eller kolhydrater, utsträckning liksom en pH sänkning

Q: Vad leder det till när sensoriska celler i duodenum känner av föda?
A: Det påverkar frisättningen av hormoner, t.ex. sekretin och CCK

Q: Hur stimuleras sekretinfrisättning?
A: Sänkt pH kommer leda till frisättningen av sekretin

Q: Hur påverkar sekretin och CCk magsäcken?
A: CCK och sekretin kommer påverka magsäcken genom att hämma aktivitet så det inte blir alltförmycket fortsatt transport från magsäck till duodenum

Q: Vad känner sensoriska celler i duodenum av?
A: - Fetter, kolhydrater, proteiner
- Förändring i pH (sänkning)
- Volym - utspänning

Q: Summering: Vad leder förekomsten av föda i tunatarmen till i den intestinala fasen?
A: Förekomsten av föda i tunntarmen hämmar magsäcken så det inte kommer ner mer i onödan, för man måste kunna bearbeta dett

Q: Hur reagerar sensoriska celler i duodenum, enkelt?
A: Sensoriska celler känner av utspänning och innehåll och kommer signalera med nervsystemet och hormoner

Q: Vilka organ påverkas av innehållet i duodenum?
A: - Magsäcken
- Pankreas
- Lever och gallblåsa

Q: Vad innebär den intestinala fasen av magsaftssekretionen?
A: Innebär feedback och hämmning av sekretion

Q: Hur stor del av den totala magsaftssekretionen står den intestinala fasen för?
A: Ca 10%

Q: Vad involverar korta reflexer?
A: Involverar endast ENS

Q: Via vad sker långa reflexer?
A: Via parasympatiska neuron till CNS - främst via n. vagus

Q: Vad triggar reglering av magsäckens aktivitet?
A: Signaler från sträck-(mekano-) och kemoreceptorer i magsäck- och tarmvägg om:
- Mängd
- Innehåll (födoämnen och pH)

Q: Vad kan man dela in återkopplingarna från mekano- och sträckreceptorer?
A: - Korta reflexer
  - Involverar bara ENS
- Långa reflexer
  - Går via PNS neuron (ffa vagus) till CNS och går sedan tillbaka

Q: Var sker korta reflexer?
A: I själva magsäcken och dess slemhinna

Q: Hur fungerar korta reflexer?
A: - När det sker en utspänning eller det finns peptider känns det av  - sensoriskt inflöde
  - Dessa signaler skickas vidare till det enteriska plexa, dvs det enteriska nervsystemets 2 plexan
- Via olika typer av omkopplingar kommer effektorceller (celler som frisätter med sekretion) frisätta substanser in till lumen, men det kan också vara glatta muskelceller

Q: Vad är resultatet av korta reflexer?
A: Via olika typer av omkopplingar kommer effektorceller (celler som frisätter med sekretion) frisätta substanser in till lumen, men det kan också vara glatta muskelceller

Q: Hur kan reflexer i magsäcken och tarmen sammanfattas?
A: - Korta reflexer håller sig inom magtarmkanalens vägg
- Långa reflexer går upp till hjärnan, till parasympatiska kärnor i hjärnmärgen och hjärnstammen som påverkar ENS
  - Signaler från olika sträck- och kemoreceptorer skickas vidare med information om mängd eller innehåll och påverkar då lokalt eller via lång reflex till hjärnstammen

Q: Vad styr verksamheten i magsäcken och tarmen?
A: Signaler

Q: Vilka effektorceller kan reflexer påverka i GI?
A: - Muskulära
- Sekretoriska

Q: Hur varierar magsaftssekretionen, ex. vad sker om flödeshastigheten är hög vs låg?
A: Magsaftenssekretion ser olika ut beroende på flödet
- Mängden HCL ökar om flödeshastigheten är hög
  - Det blir mer surt om flödeshastigheten är hög
- Mängden HCL minskar om flödeshastigheten är låg

Q: Hur sker bildning av HCl i parietalcellen?
A: Bildning av saltsyra i p-cellen sker med hjälp utav olika enzymsystem där karbanhydras omvandlar vatten och koldioxid till kolsyra (H2CO3), som sedan överförs till molekylerna bikarbonat och en vätejon (HCO3- + H+)

Q: Hur sekreras HCl från parietalceller?
A: - H+ kan aktivt pumpas ut med en ATP-kostnad i protonpumen
  - Då får man saltsyra att komma in i lumen på magsäcken

Q: Vad sker samtidigt som intrabsporten av H+ till magsäckens lumen i p-cellerna?
A: Samtidigt sker en uttransport av HCO3- på andra sidan cellen till blodet så att man håller pH i cellen relativt neutralt

Q: Varför sker uttransport av HCO3- från Parietalcellen?
A: För att hålla pH i cellen relativt neutralt

Q: How is hydrogen chloride synthesized in the parietal cells, step-by-step?
A: 1. Hydrogen ions (h+) are generated inside a parietal cell as the enzyme carbonic anhydrase converts CO2 and H2O to carbonic acid (H2CO3), which then dissociates into H+ and HCO3-
2. A countertransport mechanism ejects the bicarbonate ions into the interstitial fluid and imports chloride ions into the cell
3. The chloride ions then diffuse across the cell and exit through open chloride channels into the lumen of the gastric gland
4. The hydrogen ions are actively transported into the lumen of the gastric gland

Q: Hur sker utpumpning från en parietalcell?
A: Saltsyra
pumpas ut med hjälp av en protonpump, som är energikrävande, och samtidigt som
bikarbonat förs ut i blodbanan

Q: Vilka ligander påverkar sekretion från parietalceller?
A: - Acetylkolin
- Gastrin
- Histamin

Q: Vad leder inverkan av ligander på parietalceller till?
A: Detta
leder till en ökning av kalciumhalten, vilket ökar aktiviteten i protonpumpen

Q: Vad leder bindning av liganderna acetylkolin och gastrin till?
A: Ökning av kalciumnivåerna (Ca2+) i cellen, vilket leder ökad utpumpning av H+

Q: Vad leder bindning av liganden histamin till?
A: Leder till att den G-proteinkopplade receptorn frigör adenylyl cyclase, vilket konverterar ATP to cAMP, vilket leder till ökad vätejonpumps-aktivitet

Q: Hur fungerar hämmande ligander/effekter på parietalceller?
A: Det sker via D-celler som frisätter somatostatin, som transporteras till samma område som histaminligander, som hämmar parietalcellen

Q: Hur kan somatostatin transporteras?
A: Det kommer antingen para-eller endokrint

Q: Vad överlappas regleringen av parietalcellens HCl-sekretion?
A: Vagusnerven - fungerar som redundans ifall något skulle hända

Q: Hur står p-cellen och protonpumpen under inverkan av ECL-cellen och vad mer inverkar på detta?
A: ECL-cellen frisätter histamin parakrint -> detta i sin tur står under inverkan av vagusnerven, som styr cellen som påverkar parietalcellen

Q: Vad påverkar G-cellen och vad står den under inverkan av?
A: G-cellen står också under inverkan av acetylkolin och den frisätter gastrin, som också påverkar ECL-cellen, men även parietalcellen

Q: På vilka 2 sätt kan man blockera överdriven produktion av saltsyra?
A: - Historiskt så var histaminblockare, H-2 receptorblockare viktiga läkemedel
- Nu används mest olika typer av protonpumpshämmare, t.ex. Losec som verkar direkt på protonpumpen

Q: Vad används mest nuförtiden för att blockera överdriven produktion av saltsyra och vad är ett ex. på ett sådant läkemedel?
A: Nu används mest olika typer
av protonpumpshämmare, t.ex. Losec som verkar direkt på protonpumpen

Q: Vilket typ av läkemedel är Losec?
A: Protonpumpshämmare

Q: Vad är exempel på H2-receptorblockerare?
A: - Tagamet
- Zantac
- Pepcid

Q: Vad är exempel på H/K ATPase pumpshämmare?
A: - Losec
- Nexium
- Aciphex

Q: Vilken typ av input sker med acetylkolin?
A: Neural-input - neurokrin då acetylkolin frisätts vid synapsen med vagusnerve

Q: Vilken typ av input sker med gastrin?
A: Endokrin - hormonal input

Q: Vilken typ av input sker på G-cellerna?
A: - Neural input - Vagusnerven - acetylkolin
- Kemisk input

Q: Which ligands bind to and affect the secretion from ECL-cells?
A: Acetylkolin och gastrin

Q: Vad menas med dyspeptiska besvär?
A: Sura
uppstötningar och typer av uppstötningar

Q: Vad är orsaker till ulcus?
A: - H. pylori
- NSAID-preparat

Q: Vad är ulcus?
A: Magsår

Q: Vilken typ av preparat är NSAID?
A: Är en typ av antiinflammatoriskt preparat

Q: Vad är en "ny" upptäckt om magsår?
A: Magsår är en infektionssjukdom, inte stressjukdom som man förut trodde

Q: Hur kan man behandla ulcus?
A: - Kanske ändra kosten till viss del
- Farmakologiskt att neutralisera alternativt hämma frisättningen av saltsyra via protonpumpshämmare i dagens läge
- Man behandlar H.pylori med antibiotika

Q: Vilka behandlingsmetoder finns för ulcus?
A: Icke farmakologisk behandling (livsstilsfaktorer)
Farmakologisk behandling
1. Läkemedel riktade mot saltsyra
- Neutraliserande - antacida
- Sekretionshämmande H2-blockare, protonpumpshämmare
2. Läkemedel som ökar mukosans försvar
3. Antibiotikabehandling

Q: Vad gör antacida?
A: Är ett läkemedel som riktar sig mot saltsyra och är neutraaliserande