Title: BV2 / BV2 - 2 / Modul 4 / Näringsrekommendationer

Q: Vad är näringsrekommendationer?
A: Referensvärden för energi- och näringsintag, ofta specifika för kön och åldersgrupper

Q: Vad bygger näringsrekommendationer på?
A: Bygger på uppskattning av behovet för funktion, tillväxt (barn och gravida) och ibland för att förebygga kostrelaterade sjukdomar

Q: Vad syftar näringsrekommendationer ibland till att göra?
A: Ibland för att förebygga kostrelaterade sjukdomar

Q: Vilka publicerar näringsrekommendationer?
A: Publiceras oftas av organisationer, t.ex. EFSA eller regionalt t.ex. NNR, USA+Kanada

Q: Vad är kostråd?
A: Råd om livsmedel och matvanor som riktar sig till den allmänna befolkningen eller till grupper som gravida, ammande, spädbarn eller äldre

Q: Vad handlar kostråd om?
A: Handlar både om "nyttig" och "säker" mat

Q: Vad ingår mer i vissa länders kostråd?
A: Vad som är miljömässigt, socialt och ekonomiskt hållbara livsmedel ingår i vissa länders kostråd

Q: Vilka riktar sig kostråd till?
A: De riktar sig till friska personer, eftersom sjukdom kan kräva kostbehandling och individuellt anpassade råd

Q: Vem ansvarar för kostbehandling i Sverige?
A: Socialstyrelsen

Q: Vad är ofta kostråd?
A: Ofta nationella, utgår från näringsrekommendationer, men anpassas till matvanorna i respektive land

Q: Vad står NNR för?
A: Nordic Nutrition Recommendations

Q: Vem sammanställs NNR av?
A: Sammanställda av mer än 100 experter och forskare inom nutrition inom norden

Q: Vad baseras NNR på?
A: Baseras på omfattande systemakiska genomgångar av litteraturen inom kost och hälsa

Q: Hur används NNR?
A: Används för:
- Kostplanering
- Utvärdering av koster
- Undervisning
- Underlag för utformning av kostråd, berikning av läkemedel, etc.

Q: Vad inkluderar NNR?
A: Rekommendationer för livsmedelsgrupper, energigivande näringsämnen, vitaminer och mineraler, amning och fysisk aktivitet

Q: Vem tar fram NNR?
A: Det är inte livsmedelsverket som tar fram NNR, däremot leddes arbetsgruppen från Sverige senaser revideringen

Q: Sedan när har NNR funnits?
A: Det är ett samarbete i Norden sedan 1960

Q: Vad är bl.a. bakgrunden till att vi har näringsrekommendationer?
A: Att förhindra många av dagens allvarliga hälsoproblem såsom cancer, hjärt- och kärlsjukdomar och diabetes, vilka är relaterade till för lågt intag av kostfiber, för högt intag av raffinerat socker och för högt intag av alkohol

Q: Vad är näringsrekommendationsvärdena ofta uttryckta i?
A: Ofta i energiprocent (E%) och skiljer sig inte mellan ålder (undatag för barn <2 år), kön och tillstånd

Q: Vad är näringsrekommendationer delvis anpassade efter?
A: Är delvis anpassade efter den västerländska kostens sammansättning

Q: Vilka är de viktigaste firskfaktorerna när man talar om sjukdom?
A: Kost och fysiskt aktivitet är de viktigaste friskfaktorerna när man talar om sjukdom

Q: Vad undersöker nutritionbiologi?
A: Vad är bra/inte bra för oss?
- Det är svårt att bevisa vad som är och inte är bra

Q: Vad syftar kostråd till?
A: Kostråd handlar om att få i sig nog med näringsämnen, mineraler, vitaminer etc.

Q: Vilka ämnen kan vi ha svårt att få i oss här i Sverige?
A: Ämnen de kan vara problem med att få i sig i Sverige
- Vitamin D
- Folat
- Förut Jod, men nu berikas salt med det

Q: Vem gäller inte kostråd för?
A: Kostråd gäller inte för någon som är sjuk

Q: Hur ofta revideras NNR?
A: Kostrekommendationerna revideras var 8:e år

Q: Vad handlar varje kapitel om i NNR?
A: Varje kapitel som handlar om ett näringsämne är ett resultat av en systematisk undersökning/analys, en metaanalys av experter - det är inte livsmedelsverket

Q: Vad kan sägas om intag av transfetter?
A: Transfetter ska vi försöka inte få i oss alls

Q: Vad är i % enligt NNR 2012 det rekommenderade dagliga intaget för protein?
A: 10-20% (äldre 15-20%)

Q: Vad är i % enligt NNR 2012 det rekommenderade dagliga intaget för kolhydrater?
A: 45-60%

Q: Vad är i % enligt NNR 2012 det rekommenderade dagliga intaget för fett?
A: 25-40%

Q: Vad är makronutrienternas energiinnehåll?
A: Protein - 4 kcal/g
Kolhydrater - 4 kcal/g
Fett - 9 kcal/g
Alkohol - 7 kcal/g
Fiber - 2 kcal/g

Q: Vad är det viktigaste syftet med bedömningen av intag av makronäringsämnen?
A: Att bestämma energifördelningen från protein, fett, fettsyror, tillsatt socker och totala kolhydrater och, för kostfiber, mängden per dag eller MJ

Q: Vad görs det en uppskattning av i bedömningen av intag av makronäringsämnen?
A: Av andelen av gruppen med en energiandel från dessa makronäringsämnen som ligger innanför eller utanför det rekommenderade intagsintervallet
Dett uppskattas även hur stor andel av gruppen som ligger över det övre tröskelvärdet
Detsamma görs med det nedre tröskelvärdet

Q: Vad menas med ett övre tröskelvärde?
A: Dvs mättat fett och tillsatt socker

Q: Vad är det nedre tröskelvärdet?
A: T.ex. kostfiber

Q: Vilka referensbenämningar fanns i NNR 2012?
A: AR - genomsnittsbehov
RI - rekommenderat intag
LI - lägsta intag
UL - övre gräns för intag

Q: Vad är bakgrunden för refenservärdena i NNR 2012?
A: Att förhindra näringsbrist

Q: Vad är referensvärdena i NNR angivna i?
A: Värdena är angivna i mängd (gram, mikrogram, milligram) per dag och skiljer sig åt mellan ålder, kön och gravida, ammande

Q: Vad uttrycks oftast mängden fiber i?
A: Fiber uttrycker man oftast i MJ eller g/dag

Q: Vad är EAR?
A: EAR - estimate average requirement - kan det också kallas istället för AR

Q: Vad sker med en individ med intag under det lägsta?
A: För en individ som har ett intag under det lägsta - då får man en utvecklingsbrist
- Man får problem med brist på näringsämnen

Q: Vad påverkar intaget av näringsämnen och mätningen av detta?
A: Det finns många intagsvariabler varje dag
- Man måste därför mäta under flera veckor
  - t.ex. för vit C kan 3 veckors revidering behövas
- Makronutrienter är ganska stabila från dag till dag
  - 3-4 dagars revidering räcker

Q: Hur lång tid kan krävas för att mäta makronutriener?
A: 3-4 dagars revidering räcker eftersom de är ganska stabila

Q: Vilka människor fyller NNRs kostråd?
A: Personer är rimligt fysiskt aktiva för dessa kostråd

Q: Vad kan man göra om man inte vet normalfördelningen?
A: Om man inte vet normalfördelningen kan man lägga på 40%

Q: Vad är näringsbehov inte samma som?
A: Näringsbehov är inte samma som rekommendation

Q: För hur stor andel av populationen täcker rekommenderat intag behovet?
A: 98%

Q: Vad har en person som har ett intag på 500 RE risk för?
A: 50% risk att det inte täcker behovet

Q: Vad står RE för?
A: RE - retinol equivalents

Q: Vad ska vi öka i vår kost?
A: - Grönsaker och baljväxter
- Frukt och bär
- Fisk och skaldjur
- Nötter och frön

Q: Vad ska vi byta ut i vår kost?
A: Spannmål med vitt mjöl -> spannmålsprodukter på fullkorn
Smör och smörbaserade matfetter -> vegetabiliska oljor, oljebaserade matfetter
Feta mejeriprodukter -> magra mejeriprodukter

Q: Vad ska vi begränsa i vår kost?
A: - Charkprodukter och rött kött
- Drycker och livsmedel med tillsatt socker
- Salt
- Alkohol

Q: Vad definieras som energibehov av NNR 2012?
A: The enrgy intake needed to cover energy expenditure in individuals with body weight, body composition and physical activity compatible with good health

Q: Vad är människans totala energiomsättning (TEE - total energy expenditure) summan av?
A: Är summan av:
- Energiutgifterna för basalmetabolism och fysisk aktivitet samt matens termogena effekt
- För barn och ungdomar samt gravida ingår även energi för tillväxt i det totala energibehovet
- En ammande kvinna behöver också extra energi för mjölkproduktionen

Q: VIlka energienheter används?
A: - Kilojoule - SI systemet: kJ
- Kilokalorier (kcal)

Q: Hur många kJ är en kcal?
A: 1 kcal=4,2 kJ

Q: Hur många kcal är en MJ?
A: 1 MJ= 239 kcal

Q: Hur ser indelningen ut för den totala energiomsättningen (TEE)?
A: - Basalmetabolism (BMR) - ca 50-70%
- Födans termogena effekt (TEF) - ca 5-10%
- Energiomsättning orsakad av fysisk aktivitet (PAEE) - ca 20-40%

Q: Vad står PAEE för?
A: Physical activity energy expenditure

Q: Vad står BMR för?
A: Basal metabolic rate

Q: Vad står REE för?
A: Resting energy expenditure (3-5% högre än BMR)

Q: Vad är basalmetabolism?
A: Energiomsättning i vaket tillstånd under psykisk och fysisk vila (andning, circulation, kroppstemperatur etc, lever står för nästan 30%)

Q: Hur kan REE och sleeping metabolic rate (SMR) jämföras med BMR?
A: REE och SMR är 3-5% högre respektive lägre än BMR

Q: När mäts REE?
A: REE mäts endast efter 30 min vila och 3-4 timmar efter en måltid

Q: Vad bestäms BMR av?
A: Bestäms i huvudsak av kroppsstorlek och kroppssammansättning
- Kvinnor har lägre BMR - mindre andel muskelvävnad

Q: Vad kan BMR påverkas av?
A: Kan påverkas lite av andra faktorer som hormoner (adrenalin, T3 och T4), feber (10% ökning för varje grad), temperatur och svält

Q: Hur kan man grovt skatta energiförbrukning?
A: Man kan skatta energiförbrukning grovt med PAL värden baserade på "occupation and leisure activity)
- Energibehov = energiförbrukning = REE * PAL

Q: Vad står PAL för?
A: Physical Activity Level

Q: Vad är energiförbrukning produkten av?
A: Energibehov = energiförbrukning = REE * PAL

Q: Vilken är den vanligaste dödsorsaken i världen och i I-länder?
A: Hjärt- och kärlsjukdomar

Q: Vad är de största riskerna med nutida matvanor?
A: De största riskerna i matvanorna är att vi äter för lite fullkorn, för lite frukt och grönt, för mycket rött kött och chark och för mycket salt

Q: Vilka livsstilsfaktorer är kopplade till ohälsa i Sverige 2019?
A: 1. Tobak
2. Matvanor
3. Alkohol
4. Droger
5. Låg fysisk aktivitet

Q: Globalt, vila riskfaktorer driver mest död och ohälsa kombinerade?
A: 1. Tobak
2. Hypertoni
3. Dietära risker
4. Högt blodsocker
5. Högt BMI

Q: Vilka orsaker för ohälsa och tidig död förekommer i Sverige?
A: 1. Ischemisk hjärtsjukdom
2. Stroke
3. Alzheimers sjukdom
4. Lungcancer
5. Kolorektal cancer/COPD

Q: Vilken typ av sjukdom ligger högst på listan över ohälsa och tidig död i Sverige?
A: Non-communicable diseases

Q: Vad rankas som den främsta riskfaktorn för ohaälsa och tidig död i befolkningen i Sverige?
A: Matvanor

Q: Vad är de största riskerna i matvanorna?
A: - För lite fullkorn
- För lite frukt och grönt
- För mycket rött kött och chark
- För mycket salt

Q: Vad gör World Cancer Research Fund (WCRF)?
A: Det är en organisation som utreder hur matvanor påverkar cancerrisken

Q: Vad är de vanligaste råden från WCRF om hur cancer kan förebyggas?
A: Det handlar om att förebygga övervikt

Q: Vad är exempel på mat som kan öka risken för olika typer av cancer?
A: Mer än ett halvt kilo i veckan av rött kött, som nöt, fläsk och lamm samt charkprodukter som korv och skinka
- Leder till ökad risk att drabbas av cancer i tjock- och ändtarmen

Q: Vad är exempel på mat som kan minska risken för tjock- och ändtarmscancer?
A: Fiberrik mat från växtriket som t.ex. grönsaker, baljväxter och fullkornsprodukter kan bidra till att minska risken för den cancerformen

Q: Vad leder intag av frukt oh grönt till?
A: Minskad risk för hjärt- och kärlsjukdomar, typ-2 diabetes och vissa former av cancer

Q: Vad leder intag av fullkorn till?
A: Minskad risk för cancer (koloncancer), hjärt- och kärlsjukdomar, typ-2 diabeter - kan också hjälpa att hålla kroppsvikten

Q: Vad leder intag av nötter och frön till?
A: Minskad risk för hjärt- och kärlsjukdomar, möjligen även typ-2 diabeter och obesitas

Q: Vad leder intag av rött och processat kött till?
A: Ökad risk för koloncancer och möjligen även hjärt- och kärlsjukdomar och diabetes