Title: BV2 / BV2 - 1 / Modul 1 - BV2 / Genetik

Q: Vad orsakas genetiska sjukdomar av?
A: Genetiska sjukdomar orsakas helt eller delvis av mutationer, dvs genetiska förändringar, som uppstår i arvsmassan

Q: Hur kan en genetisk sjukdom vara ärftlig?
A: En genetisk sjukdom kan vara ärftlig om mutationen som orsakar den finns i föräldrarnas könsceller

Q: Vad beror olika symptom på?
A: Beroende på vilken funktion proteinet har och var i kroppen det är aktivt uppstår olika symtom

Q: Kan genetiska sjukdomar bara vara ärftliga?
A: Nej
- Vissa är 100% ärftliga och uppkommer endas pga mutationer som ärvts av en eller båda föräldrarna
- De flesta sjukdomar är delvis ärftliga
- Det händer också att mutationer som orsakar sjukdom uppstår under livets gång i somatiska celler

Q: Vad innebär att genetiska sjukdomar är delvis ärftliga?
A: Det innebär att de utvecklats i ett samspel mellan genetiska faktorer och miljöfaktorer

Q: Hur begränsas en somatisk mutation?
A: Ofta begräsas effekten av en somatisk mutation till enstaka vävnader och organ, som t.ex. vissa former av cancer

Q: Vilka är de 6 huvudgrupperna av genetiska sjukdomar?
A: - Monogena sjukdomar
- Polygena sjukdomar
- Multifaktoriella
- Mitokondriella sjukdomar
- Kromosomavvikelser
- Förvärvade/icke-ärftliga sjukdomar

Q: Vad orsakas monogena sjukdomar av?
A: orsakas av mutationer i en enda gen

Q: Vad är/orsakas polygena sjukdomar av?
A: Orsakas av mutationer i flera gener
- De kan dessutom vara multifaktoriella, vilket innebär att genetiska riskfaktorer tillsammans med miljöfaktorer påverkar om sjukdomen utvecklas eller ej

Q: Vad menas med multifaktoriell sjukdom?
A: En sjukdom som påverkas av både riskfaktorer (ärftliga) och miljöfaktorer

Q: Vad orsakas mitokondriella sjukdomar av?
A: De orsakas oftas av mutationer i gener som finns i mitokondriens eget DNA

Q: Vad kännetecknas mitokondriella sjukdomar av?
A: Kännetäcknas av att mitokondriernas funktion störs

Q: Vad orsakas kromosomavvikelser av?
A: Uppkommer till följd av mutationer som involverar hela eller delar av kromosomer

Q: Vad orsakas förvärvade/icke-ärftliga sjukdomar av?
A: Om mutationerna som orsakar sjukdom har uppstått under livet i somatiska celler kallas de för förvärvade, eller icke-ärftliga

Q: Beskriv monogena sjukdomar kortfattat:
A: Monogena sjukdomar orsakas av en eller flera mutationer i en enda gen. Generellt sett är de ovanliga och ofta allvarliga. Det är främst den här gruppen av sjukdomar som är i fokus vid utvecklandet av genterapier.

Q: Vilken grupp av sjukdomar är särskilt i fokus vid utveckling av genterapier?
A: Monogena sjukdomar

Q: Vad menas med att man kan se nedärvningsmönstret hos en monogen sjukdom?
A: För en monogen sjukdom går det tydligt att se nedärvningsmönstret, det betyder att man kan förutspå risken för att ett barn kommer att ärva en förälders sjukdom

Q: Vad kan monogena sjukdomar delas upp i och beroende på vad?
A: Beroende på nedärvningsmönster kan monogena sjukdomar delas upp i dominanta och recessiva

Q: Vad måste till för att en person ska utveckla en recessiv sjukdom?
A: För att en person ska utveckla en recessiv sjukdom måste mutationen finnas på båda kromosomerna som ärvts av vardera förälder

Q: Vad räknas en person som ärvt en recessiv mutation från en förälder som?
A: En person som bara ärvt en mutation från en förälder är en frisk bärare - även om bäraren inte själv utvecklar sjukdomen så kan mutationen överföras till nästa generation

Q: Vad räcker för att en dominant sjukdom ska bryta ut?
A: För att en dominant sjukdom ska bryta ut räcker det med att mutationen finns på en kromosom - nedärvt från en förälder

Q: Vilka ytterligare kategorier kan monogena sjukdomar delas in i?
A: Monogena sjukdomar delas även in i autosomala eller X-bundna beroende på vilken sorts kromosom mutationen finns på

Q: Vad kallas kromosomerna i det mänskliga genomet för?
A: Hos människor heter könskromosomerna X och Y och alla de andra 44 kromosomerna kallas för autosomala

Q: Varför talas det oftast om X-bunda, men inte Y-bundna sjukdomar?
A: Anledningen till att det oftast talas om X- och inte Y-bundna sjukdomar är att Y-kromosomen har få gener och vädigt få genetsika sjukdomar är kopplade till den

Q: Vad kan genterapi ses som?
A: Främst för monogena sjukdomar finns det hopp om genterapi ska kunna användas som behandlingsform

Q: Hur går genterapi till?
A: Vid genterapi före en "frisk" genkopia in i patientens celler med syfte att ersätta den genkopia som bär de sjukdomsalstrande mutationen

Q: Vad är ett exempel på sjukdom där genterapi redan blivit godkänd som behandlingsform för?
A: T.ex. muskeldystrofi finns redan godkänd genterapi

Q: Vilka är 3 exempel på monogena sjukdomar?
A: - Sicklecellanemi
- Hemofili A och B
- Tibial muskeldystrofi

Q: Vilken typ av sjukdom är sicklecellanemi och vad orsakas den av?
A: SCD är en autosomalt recessiv sjukdom, so orsakas av en mutation i betaglobingenen, HBB, som finns på kromosom 11

Q: Vad är betaglobin?
A: Betaglobin är en viktig beståndsdel av hemoglobin, som sköter syretransporten i de röda blodkropparna

Q: Vad leder mutationen i betaglobin till i SCD?
A: Mutationen i betaglobin leder till att hemoglobin blir felaktigt sammansatt och de röda blodkropparna klumpar ihop sig, vilket kallas för sickling
- I sin tur leder sicklingen till deformerade röda blodkroppar, som har kortare livstid
- Blodet rinner också långsammare och blodkärl täpps till, vilket ger syrebrist i olika delar av kroppen
Flera symptom som drabbar en patient med SCD är kopplade till denna syrebrist, t.ex. akut smärta, bensår, nurskada samt blodproppar och blödningar i hjärnan

Q: Vilken behandling finns för SCD?
A: Behandlingen består bla. i smärtförebyggande åtgärder och i vissa fall stamcellstransplantation
- Det pågår kliniska prövningar av genterapier för patienter med sicklecellanemi, bl.a. som baseras på genomredigering med CRISPR/Cas9
- Strategin bakom genterapin är att stamceller redigeras så att de tillverkar fetalt hemoglobin (2-alfa, 2-gamma), som kompenserar för bristen av fungerande "vanligt" hemoglobin

Q: Vad är hemofili A och B och vilken typ av sjukdom är de?
A: Det är 2 former av blödarsjuka, som båda är X-bundna recessiva sjukdomar

Q: Vad orsakas hemofili av?
A: Orsakas av mutationer i generna F8 (hemofili A) och F9 (Hemofili B), som båda finns på X-kromosomen
F8 ocg F9 kodar för koagulationsfaktorer, som är viktiga för att blodet ska koagulera och bl.a. hindra blodförlut vid skador

Q: Hos vilka förekommer hemofili främst hos?
A: Förekommer i stort sätt bara hos män eftersom de bara har en X-kromosom - kvinnor som har 2 X-kromosomer kan ofta ha en frisk genkopia som gör att koagulationsfaktorerna tillverkas som vanligt

Q: Hur ser nedärvningsmönstret ut för Blödarsjuka?
A: Är monogena sjukdomar som har ett X-bundet recessivt nedärvningsmönster

Q: Hur kan hemofili variera mellan patienter?
A: - Hemofili kan vara en sjukdom med lindriga, medelsvåra eller svåra symptom
- Hos en patient med medelsvår eller svår sjukdom uppstår blödningar lätt i leder och muskler - blödningarna upkommer till synes spontant, eller efter mindre skada, och är ofta mycket smärtsamma
- Om blödningarna inte förebyggs orsakar de så småningom bestående förändringar i ledkapsel, ledbrosk och ben som med tiden kan ge funktionsnedsättningar och kronisk smärta

Q: Hur sker behanding mot blödarsjuka?
A: I Sverige och på många andra håll i värdlen behandlas barn som föds med blödarsjuka redan från tidigt ålder
- Behandlingen går ut på att injicera ett koncentrat av de koagulationsfaktorer som saknas
- Koncentratet behöver ges flera gånger i veckan, men har visat sig förhindra skador på leder och dessutom förbättra livskvaliteten för patienterna
Flera kliniska prövningar pågår av genterapier för patienter med hemofili, där behandlingsstrategin är att föra in en ny syntetisk F8- eller F9-gen, som kompenserar för det muterade genen som inte fungerar

Q: Vad är och orsakas tibial muskeldystrofi av?
A: Den här typen av muskeldystrofi är en autosomal dominant sjukdom som orsakas av en mutation i genen TTN, som finns på kromosom 1
- TTN kodar för ett protein som heter titin, som ha viktiga uppgifter i hjärt-och skelettmuskulaturen
Ett 10-tal olika mutationer i TTN-genen kan leda till att muskelfibrer inte kan förnyas på ett normalt sätt och att muskler försvagas och förtvinar

Q: Hur många finns i Sverige med tibial muskeldystrofi och varifrån har de flesta påbrå?
A: I Sverige finns det ett 100-tal med tibial muskeldystrofi, de flesta har släktband med Finland där mutationen är vanligare

Q: Vad orsakas en multifaktoriell sjukdom av?
A: En multifaktoriell sjukdom orsakas av flera genetiska riskfaktorer i samspel med miljöfaktorer

Q: Vad är typiskt för multifaktoriella sjukdomar angående nedärvning?
A: Att de "ligger i släkten" snarare än att de går att se ett tydligt nedärvningsmönster

Q: Till vilken sjukdomsgrupp tillhör de flera av de stora folksjukdomarna, t.ex. åldersdiabetes och högt blodtryck?
A: Multifaktoriella sjukdomar

Q: Hur diskuteras genetiska riskfaktorer när det kommer till multifaktoriella sjukdomar?
A: Multifaktoriella sjukdomar är delvis ärftliga
det brukar pratas om genetsika riskfaktorer snarare än sjukdomsalstrande mutationer, där varje riskfaktor medför en liten risk för att utveckla sjukdomen - man kan även ha en förhöjd risk eller ärftlig benägenhet att drabbas

Q: Vad är ett kännetecken för multifaktoriella sjukdomar?
A: Att risken för en person att drabbas ökar om en nära släkting är sjuk

Q: Vilken roll har livsstilsfaktorer för multifaktoriella sjukdomar?
A: De miljö- och livsstilsfaktorer som kan bidra till om en multifaktoriell sjukdom bryter ut eller inte kan vara, t.ex. kost, motion och vilka infektioner vi drabbats av - även rökning och alkoholkonsumption är riskfaktorer för många sjukdomar
Vissa livsstilsfaktorer har i studier visat sig ha en skyddande effekt - det går alltså i viss mån att motarbeta sin ärftliga benägenhet att utveckla vissa multifaktoriella sjukdomar, t.ex. med motion och bra matvanor

Q: Vad är 3 exempel på multifaktoriella sjukdomar?
A: - Bröstcancer
- Alzheimers sjukdom
- Åldersdiabetes

Q: Vad har risken att drabbas av bröstcancer kopplats till?
A: Till mutationer i många gener
- de mutationer som man idag vet utgör de största genetiska riskfaktorerna finns i 2 geer som heter BRCA1 och BRCA2

Q: Vilka 2 gener är störst riskfaktorer för att drabbas av bröstcancer?
A: BRCA1 och BRCA2 - dessa 2 gener analyseras ofta för att öra en riskbedömning för en frisk person, eller för att välja behandling hos en sjuk

Q: Vad räknas som en förhöjd risk för att drabbas av bröstcancer?
A: Om flera av ens kvinnliga släktingar drabbas av bröstcancer före 50 års ålder är risken förhöjd för att själv drabbas

Q: Vad är ett exempel på att flera cancersjukdomar har gemensamma genetiska riskfaktorer?
A: T.ex. innebär det att risken att drabbas av bröstcancer ökar också om en nära släkting tidigt i livet insjuknat i äggstocks- eller äggledarcancer

Q: Vilka livsstilsfaktorer har kopplats till ökad risk för bröstcancer?
A: Övervikt och fetma efter klimakteriet
- Även hormonella faktorer verkar spela roll
- Kvinnor som menstruerat länge har en förhöjd risk, medan tidogt baranfödande verkar ha en viss skyddande effekt

Q: Vad är Alzheimers och vilka 2 kategorier kan den delas in i?
A: En demenssjukdom, som kan delas in i ärftlig och en sporadisk form

Q: Vad är den ärftliga formen av Alzheimers?
A: Den är ovanlig och utvecklas tidigt i livet, innan 50 års ålder

Q: Vad är den sporadiska formen av Alzheimers?
A: Är stark kopplad till hög ålder

Q: Vad är ett tidigt symtom på Alzhemiers och vad tillkommer senare i dess utveckling?
A: Tidiga symtom är minnesförlust och senare i sjukdomsutvecklingen tillkommer bl.a. tilltagande problem med språket och motoriken

Q: I vilke gener ger mutationer alltid upphov till Alzheimers?
A: Det finns 3 ovanliga mutationer i 3 olika gener som alltid leder till Alzheimers sjukdom:
- APP
- Presinilin 1
- Presinilin 2

Q: Vilka livsstilsfaktorer är kopplade till den sporadiska formen av Alzheimers?
A: Rökning, högt blodtryck, högt kolesterolvärde och att ha utvecklat fetma och diabetes redan i medelåldern

Q: Vad är åldersdiabetes?
A: Diabetes typ 2 är när kroppens celler har blivit sämre på att använda insulin, och kan då inte ta hand om sockret i blodet efter en måltid lika bra - det resulterar i att sockret i blodet blir förhöjt och bukspottskörteln kompenserar med att utsöndra ännu mer insulin

Q: Vilka livsstilsfaktorer kan kopplas till diabetes typ 2?
A: Många genetiska rsikfaktorer är kopplade, bl.a. fetma, dålig kost och stress

Q: Hur kan det negativa förloppet för diabetes typ 2 bromsas?
A: Om patienten ändrar sin livsstil genom att t..ex. gå ner i vikt, vara mer fysiskt aktiv, sluta röka och ha sundare matvanor

Q: What is typical of recessive genetic traits? (RAT)
A: Recessive alleles are not visible in the phenotype when in combinations with corresponding dominant alleles

Q: Which of the following proteins or structures do not normally associate with DNA? (RAT)
A: Ribosomes

Q: How long does a typical cell cycle take in somatic cells in an adult? (RAT)
A: About 24 hours

Q: What is typical about the inheritance of dominant inherited diseases? (RAT)
A: They are typically presented in the phenotype of individuals in every generation of the family

Q: There are genetic traits or diseases that are influenced by a large number of genes. What are these genetic traits or diseases called? (RAT)
A: Polygenic traits or diseases

Q: What are the basic components of Mendelistic inheritance? (RAT)
A: Nucleotides and their order in the chromosomes

Q: Blue-eyed parents with children cannot conceive children with brown eyes, true or false? (Applicering)
A: False, eyecoulor is very polygenic

Q: Genetic diseases are rare, true or false? (Applicering)
A: False, most genetic diseases are rare if one looks at them individually, but if you sum them up it becomes many

Q: If a disease has genetic components it means that the disease is always heritable to some extent, true or false? (Applicering)
A: False, just becasue something is genetic doesn't mean it's inheritable

Q: Dominant disesease alleles are more common than recessive disease alleles, yes or no? (Applicering)
A: No, generally equal, although, recessive genes can be silnet, it won't be showing

Q: Junk DNA, which lacks protein coding genes, has no function in the cell, true or false? (Applicering)
A: False, just because we don't know what something does doesn't mean it doesn't have any function

Q: The familiar X-shaped DNA molecules found in the nucleus consist of single chromosomes, true or false? (Applicering)
A: True, it is the same chromosome but 2 different/separate sister chromatids

Q: Vilka 3 huvudsakliga typer av genetiska sjukdomar finns det?
A: - Kromosomavvikelser
- Monogena sjukdomar
- Multifaktoriella sjukdomar

Q: Vilken form har mitokondriellt DNA (mtDNA)?
A: mtDNA är cirkelformat

Q: Vilken cell har inget DNA?
A: Röda blodkroppar

Q: Vad är karyotyp?
A: Uppställningen av alla kromosomer i metafas (kondenserade)

Q: Vad arrangeras kromosomerna efter i karyotyp?
A: Efter storlek

Q: Vad sker med kromosomantalet vid bildningen av könsceller?
A: Det halveras från 46 till 23

Q: Vilka könsceller finns?
A: ägg och spermie

Q: Vad sker under meios för ökad genetisk variation?
A: Under meios sker överkorsning för att möjliggöra ökad genetisk variation

Q: Hur många överkorsningar sker per meios?
A: Det sker ungefär en överkorsning varje meios för en kromosomarm (en på p-armen och en på q-armen)

Q: Vad är p-armen och vad står p för?
A: Det är den korta armen och p står för "petit"

Q: Vad är q-armen och varför heter den det?
A: Den långa armen, q eftersom det är nästa bokstav i alfabetet efter p

Q: Hur ser kromosomuppbyggnaden ut?
A: En kromosom består av kromatin som är DNA som blivit kondenserat runt histoner - den strukturen kallas nukleosomer - i sin tur består DNA:t av en dubbelhelix uppbyggd av kvävebaser

Q: Vad är exon?
A: Den genetiska information vi använder på en gen för att koda för ett protein

Q: Vad händer med introner?
A: De spliceas bort

Q: Ungefär hur mycket (långt) DNA har vi i varje kärna?
A: Ca 2-3 meter

Q: Hur många baspar består hela människans genom av?
A: 3 000 000 000 st

Q: Hur många baspar består en kromosom av?
A: 120 000 000 st

Q: Hur många baspar består en gen av?
A: 100 - 2 400 000 baspar

Q: Hur många gener har vi ca?
A: 21 000

Q: Ungefär hur stor del av genomet är kodade (mRNA)?
A: 1,5-2%

Q: Vilka 2 komponenter bestämmer om en gen ska uttryckas eller ej?
A: Enhancer och silencer

Q: Vad krävs för att sätta igång enhancers och silencers?
A: En promotor krävs för detta

Q: Hur får man mRNA?
A: - Göra en kopia av genen i DNA:t, då används RNA - vi får ett preRNA-molekyl
  - Detta processas, man klyver av det som är intron
  - Man sätter på skyddsmolekyker i början och slutet och man får mRNA
- Det transporteras ut i cytosolen där det translateras

Q: Hur blir mRNA till ett protein?
A: - Man läser mRNA molekylen i tripletter, 3 baser i taget som motsvarar en aminosyra
- Aminosyrorna kopplas sedan ihop och bildar en polypeptid
- De 2 första baserna i en triplett är viktiga, men den sista behöver inte vara lika viktig för att de kan ändå bli samma aminosyra

Q: Varför är de olika kvävebaserna i ett kodon olika viktiga?
A: De 2 första baserna i en triplett är viktiga, men den sista behöver inte vara lika viktig för att de kan ändå bli samma aminosyra

Q: När började det human genomet sekvenseras?
A: 80-talet

Q: Vad gjorde att vi kunde sekvensera klart vårt genom?
A: Teknikutvecklingen

Q: När blev den första versionen av sekvenseringen av genomet klart?
A: Februari 2021

Q: Hur stor del av genomet är repeterade sekvenser?
A: 50% av genomet är repeterade sekvenser

Q: Vilka saker består genomet till stor del av?
A: - Repeterade sekvenser - 50%
- Icke-kodande sekvenser
- Intron

Q: Vilka saker består genomet till liten del av?
A: - Regulatoriska sekvenser
- Exon (kodar för protein)

Q: VIlka delar inkluderar en gen?
A: En gen inkluderar regulatoriska sekvenser, introner och exoner

Q: Vad orsakas genetisk sjukdom av?
A: Genetiska sjukdomar orsakas av genetiska förändringar - mutationer/sjukdomasorsakande varianter

Q: Hur många mitokondriella gener innehåller cellen?
A: +37 mitokondriella gener

Q: Vad räcker med att förändras för att en mutation ska uppstå?
A: Det räcker med att en kvävebas förändras

Q: Vad kan ändringen av en kvävebas leda till?
A: Det kan leda till att kodonet kodar för en stoppsignal och då stannar transkriptionen/translationen av

Q: Vad är missense?
A: När en aminosyra byts ut

Q: Vad händer när missense sker?
A: En kvävebas kan byas ut och då kodar det för en annan aminosyra

Q: Vad kallas multifaktoriella sjukdomar också för?
A: Komplexa sjukdomar

Q: Vad är multifaktoriella sjukdomar?
A: En kombination av riskfaktorer (genetiska) och miljöfaktorer

Q: Vilka 2 kategorier kan kromosomavvikelser delas in i?
A: - Numeriska
- Strukturella

Q: Vad är numeriska kromosomavvikelser?
A: När antalet kromosomer varierar

Q: När kan numeriska kromosomavvikelser ske?
A: Sker under meiosen - bildandet av oocyter och spermier

Q: Vad är ett exempel på när en numerisk kromosomavvikelse sker?
A: T.ex. båda moderns krom. 21 kan gå till en cell - det ger upphov till Down's syndrom

Q: Vilka kromosomavvikelser är förenliga med liv?
A: 21, 13, 18 och XY kan man leva med

Q: Vad är strukturella kromosomavvikelser?
A: Förändrat utseende hos kromosomen, t.ex. translokationer, deletioner, inversioner

Q: Hur kan kromosomutseendet förändras i strukturella kromosomavvikelser?
A: - Translokationer
- Deletioner
- Inversioner

Q: Vilken typ av kromosomavvikelse är trisomi 21?
A: Numerär kromosomavvikelse

Q: Vad är karyotypen hos folk med trisomi 21?
A: Karyotyp 47, XY+21

Q: Hur stor andel av Down's syndromfall orsakas av trisomi 21?
A: 95%

Q: Vilken är den vanligaste kromosomavvikelsen och vad är andelen?
A: Trisomi 21
- 1/700-800 levande födda

Q: Vad är risken att få ett barn med Down's syndrom kopplat till?
A: Moderns ålder

Q: Hur ökar risken att få ett barn med Down's syndrom med moderns ålder i andel per ålder?
A: 20 år - 1:1500
35 år - 1:400
40  år - 1:100
45 år - 1:25

Q: Vad kallas trisomi 18 också för?
A: Edwards syndrom

Q: Vad är incidensen för Edwards syndrom?
A: 1/8000

Q: Vad är symptom på Edwards syndrom?
A: - Stort bakhuvud
- Liten haka
- Lågt sittande, dåligt modulerande ögon
- Karaktäristisk fingerställning
- Fotmissbildningar (rocket bottom feet)
- Inre missbildningar (ffa hjärta, njurar, hjärna och tarm)

Q: Hur stor andel av nyfödda med Edwards syndrom dör inom en vecka?
A: 80-90%

Q: Hur länge lever flickor respektive pojkar med Edwards syndrom?
A: Pojkar - 2-3 mån
Flickor - 10 mån

Q: Vad kallas trisomi 13 för?
A: Platus syndrom

Q: Vad kallas monosomi X för?
A: Turner's syndrom

Q: Vad är incidensen för monosomi X?
A: 1/2500

Q: Vad är karyotypen för Klinefelter's syndrom?
A: 47, XXY

Q: När upptäcks Klinefelter's syndrom?
A: Upptcäks först i vuxen ålder när de vill få barn - fertilitetsutvärdering

Q: Vad screenar man efter med fosterscreening?
A: Numeriska kromosomavvikelser?

Q: Vilka 3 sätt kan fosterscreening ske på?
A: - Ultraljud
- KUB
- Invasiv fosterdiagnostik
- NIPT - maternellt blodprov

Q: När utvärderar man för numeriska kromosomavvikelser?
A: - Ultraljud - detekterad missbildning - risk
- KUB (ultraljud + biokemisk analys av maternellt blod) - riskbedömning
- Maternell ålder
- Ora

Q: Vad innebär invasiv fosterdiagnostik?
A: Man tar prov på modekakan eller fostervatten (innehåller celler från fostret)

Q: Vad testar man efter med invasiv fosterdiagnostik?
A: Test för trisomi 13, 18, 21 och XY

Q: Vilken typ av analys genomförs vid invasiv fosterdiagnostik?
A: Kromosomanalys

Q: Vad är NIPT?
A: Ett fosterdiagnistiskt test där man använder maternellt blodprov (plasma)

Q: Vad testar man efter med NIPT?
A: Test för trisomi 13, 18, 21 och XY

Q: Vilken typ av sekvensering sker med NIPT?
A: Massiv parallell sekvensering

Q: Vad är ett exempel på en strukturell kromosomavvikelse?
A: Translokation(sk)

Q: Vilka 3 typer av translokations strukturell kromosomavvikelse finns det?
A: - Robertsonsk
- Reciprok
- Insertion

Q: Hur stor andel har balanserade translokationer?
A: 1/500

Q: Vad är robertsonsk translokation?
A: Ihopläggning av p-armar hos kromosomer med liten p-arm

Q: Vad sker vid robertsonsk translokation?
A: I kromosomer med liten p-arm kan de då brytas av vid centromeren och läggas samman

Q: Vad kan robertsonsk translokation leda till?
A: Kan leda till Down's syndrom

Q: Mellan vilka kromosomer kan robertsonsk translokation endast ske?
A: 13, 14, 15, 21 och 22

Q: Vad är reciprok translokation?
A: Ömsesidigt utbyte av material mellan kromsomer, material utbyts mellan 2 kromosomer - individuellt arrangerade

Q: När kan man få problem med reciprok translokation och vad kan ske då?
A: Problem när man kan/ska få barn - kan leda till ett sjukt barn eller missfall

Q: Vad har bärare av ärftliga kromosomavvikelser ökad risk för?
A: - Ökad risk för att få barn med allvarliga missbildningar och utvecklingsstörningar
- Ökad risk för missfall
- Ökad risk för infertilitet

Q: Vad är ett exempel på mikrodeletionssyndrom?
A: 22q11 deletions syndrom

Q: Vad står CATCH 22 för och vilken typ av kromosomavvikelse är det?
A: Det är ett mikrodeletionssyndrom:
C - Cardiac abnormality
A - Abnormal facies
T - Thymic aplasia (hypoplasia)
H - Hypocalcemia

Q: Vad är symtom för 22q11 deletionssyndrom?
A: - Hjärtfel
- Gomdefekter
- Immunologiska problem
- Kalkbrist
- Inlärningsproblem, beteendeavvikelser, koncentrationssvårigheter
- Utvecklingsförsening, IQ median 75
- Karaktäristiskt utseende

Q: Vad orsakas monogen sjukdom av?
A: Orsakas av mutationer i en gen, som nedärvs enligt Mendels lag

Q: Vilka tydliga nedärvningsmönster finns för monogena sjukdomar?
A: - Autosomalt dominant
- Autosomalt recessiv
- X-bunden

Q: Vem var Gregor Mendel?
A: Upptäcksmannen till genetisk nedärvning

Q: Hur många monogena sjukdomar har känd molekylär bakgrund?
A: 7652 sjukdomar med känd molekylär bakgrund

Q: Hur många monogena sjukdomar är upptäckta och hur är de fördelade över de olika typerna av monogena sjukdomar?
A: 12907 upptäckta, ungefär lika många recessiva och dominanta, färre X-bundna

Q: Vilka drabbas av autosomalt dominanta sjukdomar?
A: - Drabbar individer i alla generationer
- Drabbar både män och kvinnor

Q: Om man har en autosomalt dominant sjukdom hur stor är risken för att få ett barn med det?
A: 50% risk att få barn med sjukdomen
- Heterozygoter Aa, sjuka
- Homozygoter AA, ovanliga

Q: Vilka är tre exempel på skelettdysplasi?
A: - Crouzon syndorm
- Akondroplasi
- Hypokondroplasi

Q: Vad är crouzon syndrom?
A: Fontanellen är sluten vid födseln - måste öppnas upp

Q: Vad är akondroplasi?
A: Vanligaste orsaken till dvärgväxt

Q: Vad är hypokondroplasi?
A: Dvärgväxt

Q: Vad är gemensamt för akondroplasi och hypokondroplasi?
A: Dessa 2 har förändringar på samma kromosom
- Mutation i kinasdelen, innanför cellmembranet - hypokondroplasi
- Mutation i kinasdelen, utanför cellmembranet - akondroplasi

Q: Vad är några exempel på autosomalt dominanta nedärvde sjukdomar?
A: - Huntington's sjukdom
- Dystrofila myotonica (DMPK)
- Marfan's sjukdom
- Neurofibromatos
- Retinoblastom
- Ärftlig bröstcancer

Q: Vad behövs för att utveckla bröstcancer?
A: - För att utveckla cancer behöver du en förvärvad version under livets gång, som slår ut kopia nr. 2 - då får du bröstcancer
  - Miljöfaktorer - t.ex. strålning

Q: Vad krävs för autosomalt dominant nedärvning?
A: Att en förälder har sjukdomen

Q: Endast vilka är sjuka vid autosomalt recessiva sjukdomar?
A: Endast homozygoter (aa) är sjuka

Q: Vad är föräldrar för autosomalt recessiva sjukdomar?
A: De är anlagsbärare

Q: Vem drabbar autosomalt recessiva sjukdomar?
A: Drabbar både män och kvinnor

Q: Vad är speciellt för autosomalt recessiva sjukdomar?
A: De uppträder plötsligt i en generation

Q: Vilken är den vanligaste ärftliga sjukdomen i västvärlden?
A: Cystisk fibros (CF)

Q: Vad är bärarfrekvensen för CF?
A: Bärarfrekvensen är 1/30 (1/37)

Q: Vad är symtom på CF?
A: - Luftvägssymptom - cilia slutar fungera korrekt - slembildning i lungorna - vanligt med infektioner
- Pancreas insufficiens
- Gastrointestinala symtom
- Svettkörtelsymtom (utsöndrar extremt salt svett)
- Manlig infertilitet (vas deferens agenesi) och reduceras kvinnlig fertilitet
- Förväntad överlevnad >50 år (median 40-50)

Q: Hur kan CF diagnosteras?
A: Svettest och genetik

Q: När bekrevs CF historiskt sett?
A: Beskrevs 1938 - pancreas, lunga, tarm

Q: När beskrevs CF första gången utan att man visste att det var en sjukdom?
A: 1700-tal - om barnets panna smakar svett är det förhäxat och kommer dö

Q: När beskrevs den första mutationen för CF?
A: 1988 = Delta-F508

Q: Vad betyder Delta-F508?
A: D/delta - deletion
F - fenylalanin - är borta - en aminosyra saknas, 3 baser borta
508=508

Q: Vilken är den vanligaste mutationen för CF och hur stor andel utgör den?
A: Delta-F508 (66-70% hela världen)

Q: Ungefär hur gammal är D-F508 mutationen?
A: Ca 52 000 år

Q: I vilken gen är mutationen i CF?
A: Mutation i CFTR-genen på kromosom 7

Q: Hur många olika mutationer finns det för CF?
A: Ca 1400 olika mutationer

Q: Hur många i Sverige har D-F508 mutationen av de med CF?
A: 67%

Q: Vad orsakar mutationen i CF?
A: Jonkanalen i cellytan som transporterar kloridjoner fungerar inte

Q: Vad är de molekylära effekterna av CFTR-mutationer?
A: - Protein åker ej upp till ytan
- Fungerar ej
- Åker upp binder ej
- Åker upp binder ostabilt lossnar
- Åker upp binder, svag effekt
- Åker upp binder, för lite protein

Q: Hur kan CF behandlas?
A: - Träning, minst 1-2timmar per dag
- Lungtransplantation
- Läkemedel

Q: Hur många läkemedel finns för CF?
A: 2, den ena binder/öppnar jonkanalen, den andra modulerar molekylen så den transporteras till cellytan

Q: Hur kan en påverkas av metabola sjukdomar?
A: Störning av "metabola pathways" - defekt i dem, vilket leder till att man kanske får en ackumulering av ämne/molekyl/enzym
- Toxiska metaboliter
- Avsaknad av nödvändiga protein/enzym
- Störning av "energiproduktion"

Q: Vilken var den första sjukdomen att testas med PKU-provet?
A: Fenylketonuri

Q: Hur många sjukdomar screenas för med PKU-provet?
A: 25

Q: Vad är galaktosemi?
A: När man inte kan bryta ner galaktos - inget diet galaktos - man saknar enzymet för det
- Man tillsätter kortisol för att motverka avsaknaden

Q: Varför/vad är anledningen till att man screenar med PKU-provet?
A: Att det finns en behandling och om man sätter in de tidigt motverkar de att barn utvecklar svåra sjukdomsymtom

Q: Sedan när kom 19 sjukdomar till PKU-provet?
A: 2010

Q: Vad är två exempel på autosomalt recessiva nedärvda sjukdomar?
A: - Beta-Thalassemi (HBB)
- Spinal muskel dystrofi (SMN1)

Q: Vilken typ av genetisk sjukdom är CF?
A: Autosomalt recessiv

Q: Vad händer om en man respektive en kvinna får X-bunden recessiv sjukdom?
A: - Om en man får det finns det bara på en kromosom, de blir sjuka
- En kvinna har 2 X så där är det en mindre risk, de måste vara homozygoter för att de ska ske

Q: Vad är 3 exempel på X-bunden recessiv sjukdom?
A: - Hemofili A och B
- Albinism
- Duchennes muskeldystrofi

Q: Vad drabbar duchennes muskeldystrofi?
A: Drabbar muskulaturen i hela kroppen, muskelförsvagning, rullstol vid 10 år, dör i 25 års åldern för att hjärta och lungor inte orskar

Q: Var är mutationen hos de med duchennes muskeldystrofi och vad påverkar det?
A: Mutation i dystrofi-genen - påverkar cytoskelettet

Q: Hur många av fallen av duchennes muskeldystrofi är nymutationer?
A: 1/3

Q: Hur stor är andelen av barn som föds med duchennes muskeldystrofi?
A: 1/5000

Q: Vad är en mildare form av duchennes muskeldystrofi?
A: Beckers muskeldystrofi
- Senare debut - långsammare process
- Mildare symtom

Q: Vad utmärker patienter med duchennes muskeldystrofi?
A: De har ett speciellt sätt att ställa sig upp

Q: Vad är 4 exempel på X-bundet letala sjukdomar?
A: - Alports syndrom
- Adrenoleukodystrofi
- Hemofili A och B
- Fragile X syndromet

Q: Hur fördelas nymutationer och nedärvda för X-bundet letala sjukdomar?
A: - 1/3 är nymutationer
- 2/3 är nedärvda

Q: Vad är Fragile X syndrome en vanlig orsak till?
A: Vanligaste ärftlia orsaken till utvecklingsförsening - främst pojkar, men flickor kan även få den

Q: Hur sker förvärvning av X-bundet letala sjukdomar från pappan?
A: Om mannen bär X-anlaget kommer flickorna bli anlagsbärare, men pojkarna är friska

Q: Vad är 3 exempel på X-bundet dominanta sjukdomar?
A: - Inkontinentia pigmenti (IKBKG genen)
- Rett syndrom (MECP2 genen)
- Hypophosphatemic Rickets (PHEX genen)

Q: Hur överförs mitokondriella sjukdomar?
A: Nedärvs från mor, överförs via oocyten, där det finns

Q: Hur många kopior av mtDNA finns i varje cell?
A: Flera hundra kopior i varje cell

Q: Vad är ett exempel på mitokondriell sjukdom?
A: Heteroplasmi

Q: Vad kan sägas om heteroplasmi?
A: - Inte 100% av DNA:t har mutationer, endast en andel
- Bidrar till att folk har olika svårighetsgrad av sjukdomen

Q: Hur kan man ha olika svårighetsgrad av mitokondriella sjukdomar?
A: Man kan ha olika svårighetsgrad beroende på mängden av DNA som är muterat
- När kvinnan bildar sina äggceller fördelas DNA slumpmässigt i olika celler
- Det gör att en kvinna som har en viss symtombild kan ha helt andra symtom än hennes barn

Q: Varför används genetiska analyser?
A: - Bekräfta/fastställa klinisk diagnos
- Genotyp-fenotyp; prognos
- Anlagsbärardiagnostik - för andra familjemedlemmar
- Reproduktionsalternativ/fosterdiagnostik/PGD

Q: När används syndromutredningar och vilka frågor ställs?
A: Endast om genetiska orsaken har identifierats kan nedan frågor besvaras:
- Varför
- Prognos
- Behandling/uppföljning
- Upprepningsrisk
- Fosterdiagnostik

Q: Vad är 2 exempel på genetiska analyser?
A: - Screening
- Anlagsbärartesting

Q: Vad gör man och letar man efter när man screenar?
A: - Letar efter det som orsakar sjukdomen
- Sekvenserar hela arvsmassan

Q: Vad gör man och letar man efter när man gör anlagsbärartesting?
A: - Riktad analys
- Vi vet vad vi ska titta efter

Q: När gör man anlagsbärartesting?
A: När man vet vad man ska leta efter

Q: När screenar man?
A: När man letar efter det som orsakar sjukdomen

Q: Vad är 3 exempel på sjukdomar där alla patienter har samma mutation (samma stavfel i genen)?
A: - Akondroplasi
- Dystrofia myotonika
- Huntington's sjukdom

Q: Vad är 3 exempel på sjukdomar där olika patienter har unika stavfel i genen?
A: - Neurofibromatos
- Marfan syndrom - alla i samma gen, men var i genen varierar
- Cystisk fibros

Q: Vad menas med genetisk heterogenitet?
A: Gen A eller gen B eller gen C ger samma eller liknande symtombild
- Gen A - en eller fåtal mutationer förekommer
- Gen B - ett stort antal mutationer - varje patient har sin unika
Därför måste man ibland sekvensera flera gener vid viss symtombild

Q: Varför måste man ibland sekvensera flera gener vid symtom?
A: P.g.a. genetisk heterogenitet - flera olika gener kan ge samma symtombild

Q: Av vad i arvsmassan sker massiv parallell sekvensering av?
A: - Paneler - exon från relevanta "utfiskade" gener
- Helexom - alla exom i genomet
- Helgenom - allt DNA, kodande och icke-kodande

Q: Vad är paneler?
A: Exon från relevanta "utfiskade" gener

Q: Vad är helexom?
A: Alla exon i genomet

Q: Vad är helgenom?
A: Allt DNA, kodande och icke-kodande

Q: Vad är skillnaden mellan mutationer och polymorfer?
A: En mutation är en genetisk förändring som ger upphov till förändrad fenotyp
Polymorfi är en "normalvariant" - en genetisk förändring som inte påverkar fenotypen - när varianten finns hos mer än 1% av populationen
DOCK
Alla genetiska förändringar behöver inte vara antingen eller

Q: Vad är en polymorfi?
A: En normalvariant - en genetisk förändring som inte påverkar fenotypen - finns hos mer än 1% av populationen

Q: Hur lika är 2 individer?
A: 99,9%

Q: Hur många baspar skiljer sig mellan individer?
A: 1 av 1250 baspar skiljer sig mellan individer

Q: Vad kallas variationer när 2 individer är 99,9% lika och bara 1 av 1250 baspar skiljer sig mellan individer?
A: Dessa variationer kallas single nucleotide polymorphism (SNP)

Q: Hur påverkas uppkomsten av en multifaktoriell sjukdom?
A: Flera faktorer samverkar för uppkomsten av en sjukdom
- Genetisk (riskfaktorer) + miljö-/livsstilsfaktorer

Q: Vad samverkar till fenotypen i multifaktoriella sjukdomar?
A: Flera gener och miljöfaktorer samverkar till fenotypen

Q: Vad kan sägas om nedärvningsmönstret hos multifaktoriella sjukdomar?
A: Oklart nedärvningsmönster, men sjukdomen ansamlas i familjer
- Svag genotyp- fenotyp korrelation

Q: Vad kan sägas om multifaktoriella sjukdomar från individ till individ?
A: De är komplexa sjukdomar - individuella

Q: Hur ser de genetiska förändringarna ut i monogena sjukdomar?
A: Ovanliga varianter (mutationer)

Q: Vad är de genetiska förändringarna i multifaktoriella sjukdomar?
A: Vanliga genvarianter (polymorfier)

Q: Vad är multifaktoriella sjukdomar associerade med?
A: Associerade med SNP (single nucleotide polymorphism)

Q: Hur kan man göra statistiska beräkningar för multifaktoriella sjukdomar?
A: Man gör statistiska beräkningar genom att sekvensera en specifik gen i befolkningen

Q: Vad kan sägas om alleler för multifaktoriella sjukdomar?
A: Allelen leder till sjukdomen, men man måste inte få sjukdomen bara för att man har den

Q: Har vi tillräcklig kunskap från statisktiska beräkningar för att kunna använda multifaktoriella riskfaktorer i sjukvården?
A: Nej

Q: Vad är inte tillräckligt för att orsaka en multifaktoriell sjukdom?
A: En specifik genetisk faktor är inte tillräckligt för att orsaka sjukdom, en specifik riskfaktor är inte heller nödvändig för att sjukdom ska uppstå

Q: Vad måste till för att multifaktoriella sjukdomar ska uppstå?
A: En kombination av riskfaktorer (arv och miljö) orsakar sjukdom

Q: Hur varierar riskfaktorerna mellan individer för multifaktoriella sjukdomar?
A: Kombinationen av riskfaktorer är olika mellan individer med sjukdom
- Dessutom är majoriteten av riskfaktorer fortfarande okända

Q: Vad är några exempel på medfödda missbildningar som är exemple på multifaktoriella sjukdomar ?
A: - Spina bifida - ryggmärsbråck
- Läpp/käk/gomspalt
- Infantil hypertrofisk pylorusstenos
- Medfödd höftledluxation
- Hypospadi
- Virdfot

Q: Hur kan Infantil
hypertrofisk pylorusstenos minskas?
A: Minskas av att barnet sover på rygg eller sidan - ej magen

Q: Ge exempel på upprepningsstatestik för släktingar med multifaktoriella missbildningar:
A: - En förstagradssläkting - 3-5% att man själv får ett barn med samma åkomma
- 2 förstagradssläktingar - 6-10%
- 3 förstagradssläktingar - 25% - börjar likna recessiv autosomal

Q: När börjar multifaktoriella missbildningar likna recessiva autosomala?
A: När 3 förstagradssläktingar har/får barn med samma åkomma - 25%

Q: Vilka databaser finns för genetiska sjukdomar?
A: Socialstyrelsen - ovanliga diagnoser/hälsotillstånd
OMIM
GeneReviews

Q: Vad är hemofili?
A: Avsaknad eller sänkt nivå av koagulationsfaktorer VIII eller IX (hemofili A respketive B)

Q: Hur skiljer sig hemofiler från andra när det kommer till blödningar?
A: Hemofiler blöder inte mer än andra, med de har lättare för att börja blöda och blödningen stoppar inte

Q: Vad är sympom vid svår hemofili?
A: - Spontana blödningar utan trauma
- Spontana blödningar i leder
  - Knäleder
  - Fotleder
  - Armbågsleder
- Blödning vid lätt trauma

Q: Vad är sympom vid moderat hemofili?
A: Vanligen mindre blödningsbenägen och mindre ofta spontana blödningar

Q: Vad är sympom vid mild hemofili?
A: Vanligen enbart blödning efter trauma, tandutdragningar eller operationer

Q: Hur vanligt är hemofili för män respektive för kvinnor?
A: Män - 1:10 000
Kvinnor - 1:100 000

Q: Hur vanligt är hemofili för män i Sverige?
A: 1000 män med hemofili i Sverige - ca hälften av dessa har moderat eller svår hemofili

Q: Är hemofili A eller B vanligare?
A: Det är 4-5 gånger vanligare med hemofili A än B

Q: Vad är behandling för svåra former av hemofili?
A: Intravenöst faktorkoncentrat som innehåller den saknade koagulationsfaktorn "profylax", med syfte att eliminera ledblödningarna samt minska risken för allvarliga blödningar

Q: Vad är behandling för patienter med milda eller moderata former av hemofili?
A: "on-demand"-behandling, dvs injektion av faktorkoncentrat vid trauma eller blödning

Q: Vad gäller för genterapi och hemofili?
A: Genterapi är hopp om bättre behandling för patienter med hemofili A

Q: Vad är kromosomal mosaicism?
A: Innebär att olika celler har olika antal kromosomer

Q: Hur vet man att någonting är ärftligt eller har ärftliga inslag?
A: Om mutationen som orsakar sjukdomen finns i föräldrarnas könsceller - det nedärvs

Q: Vad menas med autosomala sjukdomar? (Ange ett exempel!)
A: - Autosomala sjukdomar är sjukdomar där mutationen uppstått under livet i somatiska celler
- Det kan också vara autosomalt nedärvda sjukdomar som har mutationer på autosomala kromosomer
- T.ex.
  - Sicklecellanemi
  - Alpers sjukdom
  - Tibial muskeldystrofi

Q: Vad menas med X-bundna sjukdomar? (Ange ett exempel!)
A: - Sjukdomar som nedärvs från mutationer på X-kromosomen, drabbar oftare män eftersom kvinnor har två X-kromosomer
- t.ex. Hemofili A och B

Q: Vilka typer av genetiska sjukdomar kan endast ärvas från modern? Varför?
A: Mitokondriella sjukdomar eftersom mitokondriellt DNA (mtDNA) inte finns i det mänskliga genomet (spermaceller har inget), det finns i mitokondrier som finns i äggcellen

Q: Vilka är de allra vanligaste typerna av kromosomavvikelser?
A: - Förändringar i kromosomernas antal eller struktur
- t.ex.
  - Down's syndrom
  - XYY-syndrom
  - 11q-deletionssyndrom

Q: Vilken genetisk sjukdom har man börjat behandla med "gensax", alltså CRISPR/Cas9-metoden?
A: Man har börjat behandla sicklecellanemi med CRISPR/Cas9 genterapi

Q: Vad definierar (enligt Matti) dominanta ärftliga sjukdomar?
A: De förekommer i varje generation