Title: BV2 / BV2 - 1 / Modul 3 - BV2 / Organanläggning

Q: När börjar neurolering?
A: Det är en process som börjar vecka 3

Q: Vad utvecklas i samband med gastruleringen?
A: I amband med gastruleringen börjar nervsystemets utveckling

Q: Vad bildar paraxialt-mesoderm?
A: Paraxialt mesoderm bildar somitomerer (ca 40-50), vilket bildar benstrukturer, muskler och hud

Q: Vad är neural induktion?
A: Bildandet av neuralplatta

Q: Var ligger neuralplattan?
A: Neuralplattan ligger mellan primitivknottran och buccofaryngealmembran

Q: När inleds neural induktion?
A: Inleds vecka 3 (hos människa) - tidigt

Q: Hur inleds neural induktion?
A: Signaler från det underliggande mesodermet inleder processen

Q: Vad bildar neuralplattan?
A: Ca 50% av ektodermet bildar neuralplattan - resten blir epidermis - huden

Q: Vad blir resten av ektodermet?
A: Resten av ektodermet blir epidermis - huden

Q: Vad är neurulering?
A: Bildandet av neuralröret - den morfologiska förändringen

Q: Vad sker under neuruleringen?
A: 1. Neuralplattan viks som ett papper med veck förankrat i notokorden
2. Ektodermet trycker på från båda sidorna så att neuralröret bildas
3. Avknoppning av neuralröret från övrigt ektoderm

Q: Vad underlättar rörbildning?
A: Gångjärn i ektodermet underlättar rörbildning

Q: Hur fungerar gångjärn i ektodermet vid rörbildning?
A: 1. Mikrotubuli förlängs, vilket orsakar celler att bli kolumnära
2. Apikala aktinfilamentbuntar kontraherar, vilket avsmalnar cellerna vid deras "apices" (apikala änden)
3. Aktinfilament snörper ihop cellerna så att vi får en konformad cellcylinder - många konformade celler bildar en ring

Q: Vilka 5 strukturer är inblandade i neurulering?
A: - Neuralplatta
- Neuralfåra
- Neuralveck
- Neuralrör
- Neurallist

Q: Vad är neurallist?
A: En struktur som bildas innan vi får en slutning av neuralröret

Q: Under vilken period sluts nerualröret?
A: Mellan dag 21-26 sluts neuralröret

Q: Hur sluts neuralröret?
A: 1. Först punktvis längs rörets längdaxel
2. Därefter sluts röret som ett blixlås mellan dessa punkter - börjar i nackregionen
3. Rörets öppna ändar (neuroporer) sluts sist

Q: Vad kallas neuralrörets ändar för?
A: Neuroporer

Q: Var startar neuralrörsslutning?
A: Börjar i nackregionen

Q: När sluts neuralröret öppna ändar?
A: Runt dag 29-30

Q: Vad är spina bifida?
A: Ryggmärgsbråck - defekt i neuralrörsslutning -ofullständig neuralrörsslutning, som leder till att ryggraden inte utvecklas korrekt runt ryggmärgen - den kan bukta ut

Q: Vad betyder spina bifida?
A: Delad ryggrad

Q: Hur kan spina bifida variera?
A: Olika allvarlighetsgrad - ofta asymtomatisk

Q: Vad reducerar risken för spina bifida?
A: Folsyra-intag (vitamin B9) hos modern

Q: Vad är meningocele?
A: Utbuktning av ryggmärgen

Q: Vad är myelomeningocele?
A: När ryggmärgen buktar ut - är allvarligare än meningocele

Q: Vad är spina bifida occulta?
A: Dold spina bifida - asympomatisk - vanligaste formen

Q: Vad är anencefali?
A: Defekt i anterior neuralrörsslutning

Q: Vad sker vid anencefali?
A: Hjärnan står här alltjämt med fostervattnet och kan inte utvecklas - är alltid dödligt

Q: Vad sker mer under neuruleringen?
A: Under neuruleringen kröks även embryot

Q: Hur kröks embryot i ordning?
A: Huvudet kröks först - den mest anteriora delen

Q: Vilken del av embryot kommer bilda hjärnan?
A: Den mest anteriora delen av neuralröret

Q: Vad är ett annat begrepp för neuralrörskrökning?
A: Mesencephalic flexture

Q: Hur kan hjärnans utveckling i embryot kort beskrivas?
A: Ytterligare tillväxt får mitthjärnan att vikas in under framjärnan
- Vindlingar (gyri) och fåror (sulci) ökar sedan hjärnbarkens yta

Q: Varifrån kommer neurallistceller?
A: Neurallistceller vandrar in från neurallisten

Q: Vad gör neurallistceller?
A: Neurallistceller migrerar långa sträckor och ger upphov till vitt skilda celltyper

Q: Vad ger neurallistceller upphov till?
A: - Celler i perifera nervsystemet
- Binjuremärg
- Pigmentceller i huden
- Celler i hjärtat
- Ben, brosk och muskler i skallen
- Gälbågar

Q: Vad bildar gälbågar?
A: Bildar stora delar av ansiktet

Q: Vad har varje gäl?
A: - Brosk - för att ge varje gäl stöd
- Artär - för att absorbera syre frå vattnet
- Muskler - för att röra gälen
- Nerv - för att styra gälens muskler

Q: Hur många gälbågar bildas?
A: 5 gälbågar bildas (1,2,3,4,6)

Q: Vad bildas från gälbågarna?
A: Från gälbågarna bildas många av huvudets och halsens strukturer

Q: Vilka strukturer tillhör varje gälbåge?
A: Till varje gälbåge hör specifik muskulatur, en nerv, en broskbåge samt en artär

Q: Från vilka 2 processer bildas ansiktets struktur?
A: - Maxillarprocessen
- Mandibularprocessen

Q: Vad styr mandibularprocessen utveckling av?
A: Underkäke

Q: Vad styr maxillarprocessens utveckling av?
A: Överkäke

Q: Vad sker vid fel i maxillarprocessen?
A: Fel vid anslutningen av maxillarprocessen ger läpp-, käk- och gomspalt

Q: Hur kan Läpp-,
käk- och gomspalt åtgärdas?
A: Kan korrigeras med kirurgi

Q: Vad kan sägas om embryots veckning?
A: Embryot tillväxer och viks på både längden och bredden

Q: Vilken typ av vävnad innesluts?
A: Endodermal vävnad innesluts - mag-tarmkanal bildas

Q: Vad sker i slutet av embryogenesen?
A: Alla organ har anlagts eller anläggs nu
- Huvudet kan igenkännas
- Embryot växen i storlek och är nu foster

Q: Vad sker vecka 9 och framåt?
A: Fosterperioden, där organ och vävnader växer och mognar vidare

Q: Hur sker bildning av blodsystem?
A: 1. Vasculogenes - nybildning av kärl från blod-öar
2. Angiogenes - avknoppning och utväxt från tidigare kärl
3. Hjärtat bildas av lateralplattemesoderm

Q: Vad är vasculogenes?
A: Nybildning av kärl från blodöar

Q: Vad är angiogenes?
A: Avknoppning och utväxt från tidigare kärl

Q: Vad bildas hjärtat av?
A: Lateralplattemesoderm

Q: Vad kan sägas om blodbildning under fosterperioden?
A: Blodbildning sker på olika ställen vid olika tidpunkter

Q: Var sker blodblidning under fosterperioden?
A: - Framförallt i yolksack
- Sedan går det över till organ som levern och mjälten

Q: Var sker blodblidning i slutet av fosterperioden?
A: - Går över till benmärg - där finner vi blodbildningen hos vuxna individer

Q: Hur förändras blodbildning med åldern?
A: Blodbildning går ner med åldern

Q: Vilket är kroppens första fungerande organ?
A: Hjärtat

Q: Från vad utvecklas hjärtat?
A: Utvecklas från visceralt lateralplattemesoderm och neurallistceller

Q: Hur påverkas hjärtats skapande av veckning?
A: Embryots veckning får de primitiva blodkärlen att hamna bredvid varandra och fusera och bilda hjärtat

Q: När sker hjärtats utveckling?
A: Redan vecka 4-5

Q: Hur kan hjärtats utveckling beskrivas i steg?
A: 1. Nybildade hjärtröret veckas - vi får de tidigt i lateralplattemesoderm på båda sidor
2. Det veckade hjärtröret smälter samman och bildar förmak och kammare - de 2 rören från vardera sida

Q: Hur sker bildandet av mag-tarmkanalen?
A: 1. Embryots veckning leder till bildandet av ett rör av endoderm - tarmröret
2. Först stängt i ändarna, sedan bildas mun och anus från ett fram- och ett bakmembran (buccofaryngeal-och kloakmembran)
3. Tarmen är förbunden med navelsträngen genom gulegången

Q: Vad är tarmröret?
A: Ett rör av endoderm som bildas av embryots veckning

Q: Vad är tarmröret förbundet med?
A: Tarmen är förbunden med navelsträngen som går genom gulegången

Q: Genom vad går navelsträngen?
A: Genom gulegången

Q: Vilka 3 delar kan tarmröret delas in i?
A: - Framtarm
- Mitt-tarm
- Baktarm

Q: Vad ger framtarm upphov till?
A: - Svalg
- Matstrupe
- Magsäck
- Övre tolvfingertarmen

Q: Vad ger mitt-tarm upphov till?
A: - Nedre 12-fingertarmen
- Jejunum
- Ileum
- Övre tjocktarm

Q: Vad ger baktarm upphov till?
A: - Nedre tjocktarm
- Ändtarm

Q: Vad ger upphov till lever, gallblåsa och bukspottskörtel?
A: Divertikar (utskott) från tarmen ger upphov till lever, gallblåsa och bukspottskörtel

Q: Vad är divertiklar?
A: Utskott

Q: Vad bildas bukspottskörteln från början av?
A: Bukspottskörteln bildas från början av 2 separata anlag

Q: Vad är lungorna ett utskott från?
A: Som ett utskott från tarmen

Q: När börjar lungorna bildas?
A: Ca dag 22

Q: Hur delar sig de tidiga lungutskottet?
A: Det delar sig för att ge upphov till huvudbronker

Q: Hur många gånger förgrenar sig huvudbronkerna ytterligare och vad bidrar det till?
A: Förgrenar sig ytterligare 16 gånger, vilket bidrar till en mycket stor total area

Q: I vad slutar bronker?
A: Slutar i alveoler med tunt epitel

Q: Vilken typ av asymmetri finns i lungorna?
A: Vänster-/högerasymmetri

Q: Vad är bronkioler?
A: Klasar av hålrum längst ut på bronkiolerna

Q: Vad gör ytspänningen i alveolerna?
A: Ytspänningen inuti alveolerna gör det svårt att hålla dem uppblåsta - bibehåller dem uppblåsta så de inte imploderar p.g.a. att de är så tunna

Q: Ca hur många alveoler har vi?
A: Ca 300 000 000

Q: Vad är en surfaktant?
A: Ytspänningsnedsättande ämne som produceras i alveolerna av pneumocyter

Q: Vilka strukturer bildas ur mesoderm? (RAT)
A: Skelettmuskler

Q: Vilken struktur är viktig för bildning av neuralröret? (RAT)
A: Notokorden

Q: Vilken struktur bildas ur endodermet? (RAT)
A: Luftvägar och lungor

Q: När bildas neuralplattan?
A: Bildandet av neuralplatta inleds vecka 3

Q: När sluts neuralröret?
A: Mellan dag 21-26, men rörets öppna ändar, neuroporer, sluts sist runt dag 29-30

Q: Vilka strukturer skapas av celler från neurallisten?
A: - Celler i perifera nervsystemet
- Binjuremärg
- Pigmentceller i huden
- Celler i hjärtat
- Ben, brosk och muskler i skallen
- Gälbågar

Q: Vilka strukturer bildas ur gälbågarna?
A: Frontala ansiktsstrukturer - bildar stora delar av ansiktet
- Bildar många av huvudets och halsens strukturer
- Till varje gälbåge hör specifik muskulatur, artär, nerv och en broskbåge

Q: Vilka missbildningar kan härledas till gälbågar?
A: Läpp-, käk- och gomspalt

Q: Hur vanligt är det med ryggmärgsbråck i Sverige? (Applicering)
A: Varje år föds 15-25 barn med ryggmärgsbråck

Q: Vilket ämne är folk med ryggmärgsbråck överkänsliga mot? (Applicering)
A: Latex

Q: Vem ger kostråd i Sverige?
A: Livsmedelsverket

Q: Berikas mjöl med folsyra i Sverige? (Applicering)
A: Nej