Title: BV2 / BV2 - 1 / VIL/VFU / Statusundersökning

Q: Vad var den huvudsakliga skälet till att studien som rapporteras i “Spontaneous talking time” genomfördes? (RAT)
A: Att undersöka om det fanns grund för den bland läkare vanliga uppfattningen att patienter som ges talutrymme i början av konsultationen talar länge

Q: Vad framkom enligt studien What do patients want from doctors avseende när patienternas tankar om orsaker skiljde sig från läkarens tankar? (RAT)
A: I studien framkom att circa 60% av patienter hade ideer om orsak till sina symptom innan de träffade läkaren.

Q: Vad är inspektion?
A: En medicinsk inspektion är en grundlig visuell undersökning av den fysiska kroppen

Q: Vad är auskulation?
A: När man lyssnar på den fysiska kroppen med ett stetoskop efter ljud kroppen ger upphov till

Q: Vad är palpation?
A: När man känner med händerna och fingrarna på den fysiska kroppen för att upptäcka sjukliga förändringar

Q: Vad är perkussion?
A: En undersökningsmetod där man undersöker kroppens organ genom att knacka på kroppsytan med fingrarna och sedan avlyssning av ljudet som uppstår

Q: Vilka fenomen alstrar hjärtljuden?
A: - Det första hjärtljudet alstras av stängning av mitralis och tricuspidalis och att blodet studsar tillbaka på klaffarna
- Det andra hjärtljudet alstras av stängning av aortaklaffen och pulmonalisklaffen och att blodet studsar tillbaka på dem

Q: Var på bröstkorgen kan man bäst höra de olika hjärtklaffarna?
A: Aorta - I2 dextra
Pulmonalis - I2 sinistra
Tricuspidalis - I4 sinistra
Mitralis - Lateralt på I5
Axillen - mitralis ev. blåsljud

Q: Varför lyssnar man på lungor på olika punkter på bröstkorgen?
A: Man lyssnar på de olika lungloberna eftersom en kan vara påverkad, medan de andra är helt opåverkade och på så sätt kan man upptäcka skillnader och lokalisera problemet

Q: Vad får man för information genom perkussion av bröstkorgen?
A: Man letar fram lunggränserna på ryggen och kan upptäcka om det finns en vätskeansamling någonstans

Q: Varför låter normala andningsljud som de gör?
A: På ryggen kan ljuden vara vesikulära och är till följd av lobernas elasticitet
På bronker (på bröstben) kan man höra ett mer ihåligt/röraktigt ljud

Q: Vad utmärker normala andningsljud?
A: Vesikulära ljud är mjuka, låg-tonade, lätt rostlande och är relativt låga när man andas ut
- Inandningsljuden kommer från de lobulära och segmentala luftvägarna
- Utandningsljuden kommer från mer centrala luftvägar, t.ex. bronker

Q: Hur skiljer sig inandningsljud från utandningsljud?
A: Inandningsfasen vara längre än utandningsfasen med en skala på 2:1 och är ofta mer högljudda

Q: Var kan man höra bronkiala ljud?
A: De kan höras nära de större luftrörspassagena, t.ex. bronker, bröstbenet och tranchea

Q: Hur låter bronkiala ljud?
A: De har en mer högljudd och långvarig expirationsfas

Q: Vid blodtrycksmätning, varför uppstår ljudet vid det systoliska trycket och varför försvinner ljudet vid det diastoliska trycket?
A: För att vid det systoliska trycket är det det högsta tryck (alstrat av manchetten) som artärerna kan motstå och pumpa igenom - vi hör då dessa pulsar vilka är de systoliska trycket
När ljuden försvinner vid det diastoliska trycket är det för att kärlväggen inte längre trycks ihop av manchetten, istället minskar och ökar någorlunda och hålls upp av det diastoliska trycket

Q: Vad är syftet med att ta ett palpatoriskt blodtryck?
A: 1. Att få ett hum om hur mycket man måste pumpa upp manchetten vid ett auskultatoriskt blodtryck
2. När man inte kan få fram ett blodtryck auskultatoriskt kan man göra det genom ett palpatoriskt blodtryck

Q: Vad är de vanliga felkällor vid blodtrycksmätning?
A: - Stress
- Koffein
- Att inte ha vilat 15 min innan (suttit stilla)
- White coat effect "vitrockshypertoni"
- Kost och dryck
- Systematiska fel
- Manchetten är för stor eller för liten
- Om man sätter manchetten över kläder, om ärmen är hårt uppkavlad ovanför manchetten
- Oavslappnad arm (ingen support under)
- Manchetten/armen ska vara i höjd med hjärtat
- Att prata
- Om man har rökt innan
- Temperatur - blodtrycket går upp om vi är kalla
- Fylld urinblåsa
- Korsade ben
- Inget ryggstöd

Q: Vilka anatomiska delar ser man med otoskopet?
A: Hammarens skaft, reflexen, trumhinnan

Q: Hur långt behöver man föra in otoskopet och varför?
A: Förbi "skogen" av hår, vilket motsvarar ca 1 cm, man ska inte gå längre eftersom huden efter det är mycket känslig och det kan göra mycket ont för den som blir undersökt

Q: Varför drar man i ytterörat vid öronundersökning?
A: Eftersom hörselgången är kurvad måste man dra i ytterörat för att räta ut den och lättare kunna se trumhinnan

Q: Vad heter de olika kvadranterna i buken i ordning (1-9)?
A: 1. Höger arcus
2. Epigastric region
3. Vänster arcus
4. Höger flank
5. Umbilical region
6. Vänster flank
7. Höger fossa
8. Hypogastric region
9. Vänster fossa

Q: Vad ligger under höger arcus?
A: Levern och gallblåsan

Q: Vad ligger under höger flank?
A: Höger njure och colon ascendens

Q: Vad ligger under höger fossa?
A: Cecum och appendix vermiformis

Q: Vad ligger under vänster arcus?
A: Mjälten, ev. magsäcken

Q: Vad ligger under vänster flank?
A: Vänster njure, colon descendens

Q: Vad ligger under vänster fossa?
A: Sigmoideum

Q: Vad ligger under epigastriska regionen?
A: Magsäcken, även bukspottskörteln och del av lever (binjurarna)

Q: Vad ligger under hypogastriska regionen?
A: Urinblåsan, tunntarm och ändtarm
- Hos kvinnor även livmoder

Q: Vad ligger under umbilikala regionen?
A: Tunntarm, aorta, aa. renalis/vv. renalis och colon transversum

Q: Vad kan man få för information genom systematisk ytlig palpation?
A: Man trycker ned ca. 1 cm och används för att känna av ömhet i en specifik kvadrant

Q: Vad kan man få för information genom systematisk djup palpation?
A: Då trycker man ner ca 4-5 cm och används oftast för att upptäcka/känna av massor/organ och organomegaly

Q: Hur känner man njurarna?
A: Lägger in en hand under patienten på ryggen under revbenen precis innan det att man känner muskeln vid ryggraden
- Sedan palperar man motsvarande kvadrant på buksidan med den andra handen i riktning medialt -> lateralt för att känna/hitta njuren

Q: Hur känner/mäter man aortan?
A: Genom att med 2 pekfingrar riktade mot varandra, med fingertopparna nuddandes och perpendikulära mot kroppen trycka ner i buken i den umbilikala regionen tills man känner en puls
- Sedan flyttar man stegvis fingertopparna längre ifrån varandra - flyttar händerna mer utåt så att ett större och större utrymme bildas mellan dem tills dess att man inte längre känner pulsen rätt under fingrarna
- Då kan man kunnat idenfiera storlekten på bukaortan

Q: Hur känner man levern?
A: Genom att be patienten andas in djupt och sedan ut - innan utandning lägger man fingrarna vid revbenen i höger arcus och trycker med dem in när patienten andas ut
- Då har man handen mellan revbenen och levern och kan ana levern under revbenen

Q: Hur känner/undersöker man för en förstorad lever?
A: Man börjar med att utföra djup palpation från höger fossa och palperar systematiskt sin väg upp därifrån genom höger fossa och flank tills man når höger arcus och sedan in med handen mellan revben och lever när man ber patienten andas in djupt och sedan andas ut

Q: Hur känner/undersöker man för förstorad mjälte?
A: Man går diagnoalt över kvandranterna:
- Man börjar i höger fossa och arbetar sig sedan upp diagonalt genom höger fossa -> umbilikal region -> vänster arcus genom djup palpation
- Sedan ber man patienten att andas in djupt då lägger man fingrarna under revbenen och trycker försiktigt in dem när patienten andas ut
- På så sätt får man in handen mellan revben och mjälte och kan känna på den

Q: Varför lyssnar man på samma ställen på ryggen för vardera lunga?
A: För att se om de låter annorlunda, t.ex. om en lunga verkar vätskefylld längst ner

Q: Hur undersöker man lungorna?
A: Rygg:
Först perkusserar man fram lunggränserna
- Sedan lyssnar man på 8 ställen på ryggen (4 parallella på vardera sida)
1. Lite ovanför skapula
2. Mellan skapula
3. Mellan nedre delarna av skapula
4. Nedanför skapula, om man följer deras kurvatur lateralt
Bröstet:
1. Nedanför nyckelbenen
2. Mitten av lungan
3. Nedersta delen av lungan
4. Ev. trachea

Q: Vad mer lyssnar man på när man auskulerar hjärtat?
A: Man lyssnar även på aa. carotis

Q: Varför lyssnar man på aa. carotis?
A: För att det speglar ventrikulär systolisk funktion och kan upptäcka typer av hjärtklaffssjukdomar

Q: Vilka 3 typer av bi- och blåsljud finns?
A: - Fysiologiska - normala
- Försträngning - stenos
- Läckage - insufficiens

Q: Vilka systoliska bi- och blåsljud är vanliga och vilka klaffar gäller det för?
A: 1. Fysiologiska
2. Förträngning - Aorta stenos
3. Läckage - Mitralis insufficiens

Q: Vilka klaffar är involverade vid diastoliska bi- och blåsljud?
A: 1. Förträngning - Mitralis stenos
2. Läckage - Aorta insufficiens

Q: Vad ska man be patienten göra när man lyssnar på aa. carotis?
A: Be patienten hålla andan då andningsljuden kan störa auskultationen och uppfattas som falska bi- och blåsljud

Q: På vilka 4 sätt kan blodtrycksmätning ske?
A: - Palpatoriskt
- Auskultatoriskt
- Automatiskt (oscillometriskt)
- Invasivt

Q: Vad heter de vanligaste extremitetsreflexerna?
A: - Patellarreflexen
- Achillesreflexen
- Bicepsreflexen
- Brachioradialisreflexen
- Tricepsreflexen
- Babinskis tecken

Q: Hur alstras reflexer?
A: Sträckreflexen:
- Något slår mot senan -> muskeln dras ut -> muskelspolen märker av detta -> signalerar med sensoriska neuron till ryggmärgen -> i dorsalhornet sker en omkoppling av signalen till en a-motoneuron som går ut från ventralhornet och kontraherar muskeln -> reciprok hämning kan också ske
Flexorreflexen:
Vid smärta vid extremiteterna -> ...

Q: Hur undersöker man för Babinskis tecken?
A: Man drar med den vassa/spetsiga delen av reflexhammaren och trycker den mot fotsulan samtidigt som man drar den upp från hälen via fotkurvaturen hela vägen upp till främre fotsulan

Q: Hur avläser man Babinskis tecken?
A: Positivt:
- Stortån flexas bakåt
Negativt:
- Stortån böjs nedåt/frammåt

Q: Vad är syftet med basala hygienrutiner?
A: Det är prevention av smittöverföring inom vård och omsorg, det är den mest grundläggande åtgärden för förebyggande av smittspridning och vårdinfektioner

Q: Vilka 7 basala hygienrutiner finns inom hälso- och sjukvård?
A: - Handtvätt med tvål och vatten
- Desinfektion av händer
- Skyddshandskar
- Skyddskläder
- Visir/munskydd + skyddsglasögon
- Punktdesinfektion
- Klädregler

Q: När sker handtvätt?
A: Innan desinfektion

Q: När sker desinfektion?
A: Efter handtvätt med tvål och vatten

Q: Vad ska man tänka på vid handtvätt och vilka delar ska man komma åt?
A: Säkerställ att man kommer åt alla delar:
- Handflator
- Handrygg
- Fingertoppar
- Runt fingrarna och tumgreppen
- Handlederna

Q: Hur stänger man av kranen efter handtvätt?
A: Med armbågen eller papper

Q: I vilka situationer kan man desinficera händerna?
A: - Direkt efter eller före patientkontakt
- Efter kontakt med föremål i patientens miljö
- Före och efter användning av handskar
- Efter handtvätt

Q: Vad är viktigt att tänka på innan man desinficerar händerna?
A: Att se till att alla tvålrester är borta, annars motverkas desinfektionsmedlets effekter

Q: Hur går desinfektering av händerna till?
A: - Fyll kupade händer med desinfektionsmedel
- Gnid in överallt: Handflatorna, handryggarna, runt fingrar och tumgrepp, fingertopparna, handlederna
- Fortsätt tills torrhet uppnåtts - ca 20-30 sekunder

Q: Hur mycket desinfektionsmedel ska man ta?
A: Tillräckligt så att mängden täcker hela hudområdet

Q: När använder man skyddshandskar?
A: Används vid risk för kontakt med kroppsvätskor:
- Saliv
- Blod
- Urin
- Avföring
- Kräkning
- Sekret

Q: Vad är skyddshandskar och vad sker med dem mellan moment?
A: De är engångsartiklar, som ska bytas ut mellan varje arbetsmoment och patient - ska ej återanvändas

Q: Varför används skyddskläder?
A: Används p.g.a. att smittoämnen kan överföras mellan patienter och personal via förorenade arbetskläder

Q: Vilka typer av skyddskläder finns det?
A: Plastförkläde och skyddsrock

Q: När används skyddskläder?
A: Vid risk för att arbetskläder förorenas vid våta arbetsmoment eller via direktkontakt med en patients kroppsvätskor samt biologiskt material (t.ex. hud och hudfragment)

Q: När används Visir/munskydd + skyddsglasögon?
A: Vid risk för att det stänker kroppsvätskor mot ansiktet

Q: Vilka kombinationer kan anvädas av visir/munskydd + skyddsglasögon?
A: - Heltäckande visir
- Vätskeavvisande munskydd + skyddsglasögon

Q: Vad är funktionen hos punktdesinfektion?
A: Minskar risk för smittspridning när kroppsvätskor spills

Q: Vad används vid punktdesinfektion?
A: Alkoholbaserat ytdesinfektionsmedel med tensid

Q: Vad består arbetskläder av?
A: Överdel + byxa

Q: Hur ofta byts arbetskläder?
A: Varje dag eller efter förorening

Q: Hur högt upp ska ärmen sluta och varför?
A: Ovanför armbågen - lång ärm är en smittorisk

Q: Vad är regeln vid långt hår?
A: Uppsättning

Q: Vad är regeln vid skägg?
A: Skäggnät behövs vid långt skägg

Q: Vad är regeln vid smycken och liknande och varför?
A: Inga finger-ringar, klockor eller armband - alstrar värme -> risk för bakterieutveckling

Q: Vad är regeln vid naglar?
A: - Inga fake-naglar
- Naglarna ska vara korta
- Inget nagellack eller konstgjort material

Q: Vad är regeln vid halsband och örhängen?
A: De ska vara korta - får inte hänga i arbetsfältet

Q: När är ett palpatoriskt blodtryck att föredra?
A: Vid akuta tillstånd då man förutom ett snabbt mätt blodtryck också får en känsla för patientens tillstånd genom att känna pulsens fyllnad och hudens temperatur

Q: Vilken nerv är involverad i bicepsreflexen?
A: n. musculocutaneus

Q: Vilken nerv är involverad i brachioradialisreflexen?
A: n. radialis

Q: Vilken nerv är involverad i tricepsreflexen?
A: n. radialis

Q: Vilken nerv är involverad i patellarreflexen?
A: n. femoralis

Q: Vilken nerv är involverad i achillesreflexen?
A: n. tibialis

Q: Vad ska man ha på sig vid venös provtagning?
A: Hygienrutiner
- Handhygien
- Handskar
- Visir eller muskydd (om risk finns)
- Skyddsrock eller plastförkläde (om risk finns)

Q: Hur sker venös provtagning?
A: 1. Placera patientens arm plant eller lätt sluttande nedåt så att ingen reflex kan ske
2. Informera patienten om vad du ska göra
3. Huddesinfektion innan punktion, ett svep med svabben och låt lufttorka
4. Applicera stas i högst 1 min, om den varit åtdragen längre än 1 min så ska den släppas och dras åt igen efter 2 min
5. Muskelarbete som knuten handflata får ej förekomma
6. Mekansisk bearbetning av venen "klappningar" före ska undvikas
7. Vinkeln mellan kanyl och arm ska inte överstiga 30 grader för att öppningen ska vara helt inne i venen för att undvika hematom
- Om kanylens öppning endast delvis går igenom kärlväggen kan blod läcka ut till vävnaden utanför venen
8. Punktera venen med kanylens öppning vänd uppåt, håll den stadigt genom att stödja handen mot patientens arm
9. Samtala med patienten under provtagningen för att avleda rädsla och minska risken för svimmning
10. Tryck på punktonsstället med en bomullstuss direkt efter att kanylen dragits ut

Q: Hur sker kapillärprovtagning?
A: 1. Värm händer - de bör vara varma och avslappnade
2. Desinfektera händer
3. Ta på dig handskar
4. Desinfektera i ett svep - smutsig hud bör alltid tvättas innan desinfektion - låt lufttorka och avvakta i 30 sek
5. Samtala med patienten för att avleda rädsla och minska risken för svimmning
6. Ta bort lancettens stickskydd - använd endast automatiska engångslancetter
7. Håll lancetten enligt tillverkarens bruksanvisning
8. Vänd patienens handflata uppåt och håll i patientens finger för att motverka plötsliga rörelser
9. Stansa upp fingerblomman - pressa med tummen lätt från yttre fingerleden och upp mot fingerblomman
10. Placera lancetten mt patientens fingertopp och stick vid sidan av fingerblomman
11. Berätta när du tänker sticka
12. Stick genom lancettens automatisk
13. Ta bort lancetten från fingret - släpp greppets tryck direkt efter sticket så blod kan rinna till
14. Kasta lancetten i särskild behållare
15.Torka bort första droppen med en tork (för Hb ska de 3 första torkas bort)
16. Pressa med tummen och pekfingret helt lätt från yttre fingerleden upp mot fingerblomman - släpp efter - upprepa tills rätt uppnådd mängd blod
17. Sänk gärna handen för att få ökat blodflöde
18. Fyll teststickan, kuvetten eller kapilläret med blod genom att utnyttja kapillärkraften
19. Ta provet så snabbt att blodet inte börjar koagulera

Q: Vad kollar man på innan man börjar med bukundersökningen?
A: 1. Ställer sig vid fotändan och kollar så buken ser symmetrisk ut/jämn
2. Kollar på hudfärgen, utslag och operationsärr
3. Kollar på händernas färg och temp
4. Kollar på naglarna och ber patienten att hålla de 2 pekfingernaglarna mot varandra för att kolla efter clubbing
5. Kollar på patientens ansiktsuttryck
6. Man auskulerar buken och lyssnar efter peristals-ljud

Q: Hur sker svalgprovtagning?
A: 1. Hygienrutiner
2. Förbereder ett rör med 3 droppar av 1 och 2
3. Ber patienten öppna munnen och sträcka ut tungan
4. Man kan även trycka ner tungan med en träpinne (?)
5. För bak "topsen" i svalget och snurra den kort på vardera halsmandel
6. För ner stickan i röret och rör runt 10ggr och låt sedan stå i 1 min
7. Kläm ut all vätska ur topsen
8. För ner en teststicka i provröret och låt stå i 5-10 min

Q: Hur utförs lungundersökning?
A: 1. Räkna andningsfrekvensen
2. Med patienten i sittande eller stående, perkutera fram lunggränserna
3. Be patienten att andas med öppen mun
4. Använd membranet och lyssna systematiskt uppifrån och ner - jämför kontinuerligt höger och vänster sida
5. Lyssna på ljudet vid:
- Normal andning
- Djur inandning
- Lång utandning
- Efter hoststöt
6. Jämför in- och utandningsljuden, inandningen hörs normalt starkare än utandningen
7. Lyssna även över bröstbenet, där hörs ett mer högfrekvent och ihåligt ljud

Q: Vad sker vid första tonen?
A: Första tonen inleder kammarsystole när segelklaffarna mitralis och tricuspidalis stängs - samtidigt öppnas fickklaffarna aorta och pulmonalis

Q: Vad sker vid andra tonen?
A: Andra tonen inleder kammardiastole och uppkommer när aorta och pulmonalis stängs - samtidigt öppnas mitralis och tricuspidalisklaffarna

Q: Hur går hjärtauskultation till?
A: 1. Identifiera de punkter där blåsljud från respektive klaff brukar höras bäst
2. Se till att öronmusslorna sluter tätt mot hörselgången och att öppningarna pekar frammåt
3. Börja med att lyssna med membranet - membranet fångar högre frekvenser och klockan används för att avlyssna lägre frekvenser
4. Försök att identifiera 1:a och 2:a hjärttonen
5. Försök att palpera handledspulsen samtidigt som du lyssnar - första ton-pulsslag- andra ton - pulsslag osv.
6. Lyssna om pulsen är jämn och räkna hjärtfrekvensen i 1 min

Q: Vad används de olika delarna av stetoskopet till?
A: Membranet fångar högre frekvenser och klockan används för att avlyssna lägre frekvenser

Q: Hur uppstår blåsljud?
A: De uppstår när blodflödet genom hjärtat bildar virvlar (turbulent flöde). Blåsljud kan finnas utan bakomliggande sjukdom, men olika sjukdomar i hjärtats klaffar kan också orsaka blåsljud genom att klafföppningen blir för trång eller att den inte håller tätt.

Q: Hur sker blodtryckstagning?
A: 1. Armen ska vara i hjärthöjd
2. Blodtrycksmanschetten appliceras 2-2,5 cm ovanför armvecket med slangarna längs mittlinjen av armens insida
3. Pulsen palperas på handleden
4. Manschetten pumpas snabbt upp till 30 mmHg över den nivå där pulsen slutar att kännas
5. Lägg stetoskopet över armartären i armvecket och släpp sakta ut luften med 2-3 mmHg/sek
6. Värdet som mätaren visar när det pulserande ljudet börjar höras, motsvarar det systoliska trycket
7. När pulsljudet slutar höras avläser man det diastoliska trycket

Q: Hur många gånger måste man mäta för att säkerställa högt blodtryck?
A: Vid minst 3 tillfällen med en veckas mellanrum

Q: Vad räknas högt blodtryck som?
A: >140/>90 uppmätt vid minst 3 tillfällen

Q: Vad menas med silent gap?
A: Ett felaktigt systoliskt blodtryck kan fås om man pumpar upp manschetten otillräckligt - detta kan ske vid enstaka fall då blodtrycket är högt - sker vanligen 20-30 mmHg under den systoliska blodtrycksnivån

Q: Vad gäller för reflexer mellan olika individer?
A: Hur tydliga reflexerna är varierar mellan olika friska individer, men de ska vara sidlika

Q: Vad kan påverka ens reflexer?
A: - Ålder
- Oro
- Att patienten fryser
- Smärta
- Störd ämnesomsättningsfunktion
- Rubbning i saltbalansen

Q: Hur sker en otoskopsundersökning?
A: 1. Kontrollera att man har ett stetoskop som lyser genom att vrida på ringen längst upp på den cylindriska underdelen
2. Ta fram en plasttratt och trä den över spetsen på otoskopet - vrid medsols tills tratten låser fast mot otoskopet och inte lossnar
3. Sätt dig så att du utan att sitta obekvämt kan hålla ögonen i samma höjd som örat du ska undersöka
4. Håll otoskopet med ena handen på ett sådant sätt att du kan lyfta ett eller flera fingrar att hålla som stöd mot otoskopets kind
5. Ta med andra handen tag i ytterörats kant ca kl 10 och dra det uppåt/bakåt/mot dig - för att räta ut hörselgången
6. Börja med att titta igenom otoskopet innan du för in det i hörselgången
7. Hos en vuxen är hörselgången ca 3 cm lång och man behöver gå in ca 2 cm för att få skärpan på trumhinnan
8. Var försiktig och fortsätt inte vidare in i örongången efter "skogen" då nästa del är mycket smärtkänslig
9. När du kommit in - försök lokalisera hammarskaftet genom att vinkla otoskopet år olika håll
10. Försök sedan att lokalisera ljusreflexen
11. Man kan även be patienten tryckutjämna så man kan se trumhinnan röra på sig
12. Dra försiktigt ut otoskopet medan du tittar genom det så att du inte går emot hörselgångsväggen

Q: Vilka tekniker använder man vid bukundersökning?
A: - Inspektion
- Auskultation
- Perkussion
- Palpation

Q: Vad är viktigt under en bukundersökning?
A: Att patienten är avslappnad