Title: BV2 / BV2 - 1 / Modul 2 - BV2 / Sårläkning

Q: Vilka lager kan huden delas in i?
A: - Epidermis
- Dermis
- Subkutanvävnad

Q: Vad finns i dermis?
A: - Oljkörtlar
- Lymfkärl
- Nerver
- Hårrötter
- Svettkörtlar

Q: Vilka komponenter återfinns i subkutan vävnad?
A: - Artärer
- Vener
- Fettvävnad

Q: Vad kan sägas om sårläkning?
A: Huden är reparerad, men inte helt återställd
- Alla funktioner som fannas där innan finns kvar eller fungerar
- Sår kan vara kroniska

Q: Vilka 2 definitioner av sår finns det?
A: Sår är den mekaniska skadan hos organismen, som sker från förstörelse av integriteten av de täckta vävnaderna - hud eller muköst membran (sjukdom?)
Ett sår är en skada, vanligtvis innefattande delning av vävnad eller en bristning av integument eller muköst membran, p.g.a. externt våld eller någon mekanisk agent snarare än sjukdom

Q: Vad är ett primärt läkande sår?
A: T.ex. operations-sår och vissa traumatiska sår, såsom skärsår, är sår utan vävnadsdefekter - Sårkanterna ligger mot varandra och ihopsydda

Q: Vad kallas primära läkande sår?
A: Vulvus

Q: Vad kallas sekundärt läkande sår?
A: Ulcer

Q: Vad är sekundärt läkande sår?
A: T.ex. benulcers och tryck-ulcers, är vävnadsdefekter som måste fyllas i för att såret ska läka - med vävnadsdefekt

Q: Vad är erosion?
A: Ytlig skada på epidermis, läker utan ärr

Q: Hur läker erosion?
A: LÄker utan ärr

Q: Vad är ulcer?
A: Skada på både epidermis och dermis, läker med ärr, kallas ofta "full-thickness wound"

Q: Hur läker ulcers?
A: Måste först fyllas i och läker sedan med ärr

Q: Vad kan ulcers också kallas för?
A: "Full-thickness wound"

Q: Vad är det som skadas?
A: Skada av många strukturer och celler, includerande epidermis och dess bihang, basalmembran och dermis

Q: Vad skadas i epidermis och dess bihang?
A: - Interfollikelär epidermis
- Hårstrån

Q: Vad skadas i dermis?
A: - ECM
- Nerver
- Blod- och lymfkärl
- Fibroblaster och fettväv

Q: Vad är basalmembranet (hud)?
A: - Mellan dermis och epidermis
- Sammankopplar de två vävnadsstrukturerna

Q: Vilka 5 basala cellfunktioner behövs för att reparera ett sår?
A: 1. Många olika typer av celler är involverade och nödvändiga
2. Alla celler måste kunna röra på sig (migrera)
3. Cellerna måste kunna utbyta information mellan varandra (interagera)
4. Celler måste kunna proliferera (öka i antal)
5. De måste kunna differentiera (åter-etablera hudbarriärens funktion)

Q: Vilka är de 4 stadierna i sårläkning?
A: 1. Intermediär läkning
2. Inflammatorisk respons
3. Ny vävnadsformation
4. Återmodellering - ärr

Q: Hur sker den intermediära responsen?
A: Skadan på vävnaden och kärlen påbörjar direkt läkningsprocessen, bl.a. via haemostas
Haemostas:
- Blödningen startar koagulationsprocessen - en fibrinpropp formas av fibrin och blodplättar
Resultatet:
- Blödningen stoppas, vätske-förlorande motverkas och en bakteriell infestation motverkas

Q: Hur är haemostas inblandat i läkningsprocessen?
A: Blödningen startar koagulationsprocessen och en propp av fibrin och blodplättar formas och stoppar blödningen och därmed vätske-/blodförlust

Q: När börjar den inflammatoriska fasen?
A: Den börjar vid tiden för skadan och fortsätter tills sårsarean är renad

Q: Hur lång är den inflammatoriska fasen?
A: Ca. 1-6 dagar

Q: Vilka 3 faktorer är involverade i den inflammatoriska fasen?
A: - Blodplättar
- Monocyter
- Makrofager

Q: Vad gör blodplättar i den inflammatoriska fasen?
A: De frisätter vasoaktiva faktorer - leukocyter, huvudsakligen neutrofiler, attraheras då dit, vilket leder till en snabb frisättning av t.ex. cytokiner, vilka i sin tur attraherar monocyter från cirkulationen

Q: Vad gör monocyter i den inflammatoriska fasen?
A: De mognar till makrofager som kan rena såret från bakterier, död vävnad och externt material

Q: Vad gör makrofager ytterligare i den inflammatoriska fasen?
A: De producerar även nya tillväxt-faktorer som influerar andra celler att bidra till sårläkning

Q: Vad är "maggot medicine"?
A: När man renar sår med larver/maskar

Q: Hur går "maggot medicine" till?
A: Sterila larver används ofta för att rena t.ex. diabetiska sår, alltså sår som har reducerad tillgång till blodcirkulation
- Larverna närs vara av död vävnad, vilket innebär att de lämnar frisk vävnad ifred

Q: Vad är 3 exempel på symtom vid inflammation?
A: - Smärta
- Ödem
- Värme ocg rodnad

Q: Varför känner vi smärta vid inflammation?
A: - Döda celler släpper ifrån sig substanser som irriterar fria nervändar
- Frisättning av histamin - möjliggör den inflammatoriska responsen

Q: Hur uppstår ödem?
A: Vaskulär dilation - kärlen släpper ifrån sig vätska, vilket orsakar svullnad och ödem

Q: Varför blir vi varma och varför uppstår rodnad?
A: Mikrocirkulationen förbättras - med blod till såret/vävnaden - värme och rodnad

Q: När börjar den tredje fasen - ny vävnadsbildning?
A: Denna fas börjar efter några dagar och varar 7-10 dagar (beroende på ålder och sårstorlek)

Q: Hur länge varar den tredje fasen?
A: 7-10 dagar beroende på ålder och sårstorlek

Q: Vad sker under den 3:e fasen?
A: Stora förändringar sker i båder epidermis och dermis - vävnad bildas

Q: Vad sker i epidermis i 3:e fasen?
A: Åter-epitelisering
- Keratinocyter börjar proliferera och migrera till fibrinproppen, under sårskorpan
- Migrerande celler uttrycker "lamillära utsprång/lamellar protrusions" för kravlande, och uttrycker enzymer för att lösa upp skårskorps-vävnaden framför dem

Q: Hur hjälper hårsäckarna till i 3:e fasen?
A: De hjälper också till med åter-epitelisering, men sår kan också läka utan hårsäckar

Q: Vilken typ av cell börjar proliferera i epidermin under 3:e fasen?
A: Keratinocyter

Q: Vad sker i dermis i 3:e fasen?
A: - Bildningen av granulationsvävnad - fibrinproppen ersätts långsamt av fibroblaster
- Fibroblaster vid sår-kanten blir till myofibroblaster (muskelliknande), vilka kontraherar för att göra såret mindre

Q: Vad blir fibroblaster till i 3:e fasen?
A: De blir till myofibroblaster - muskelliknande

Q: Var är myofibroblaster viktigare?
A: De är viktigare i djur än i människor

Q: Vad kan myofibroblaster ge upphov till?
A: De skapar ärr - speciellt om de blir kvar där efter att såret läkt

Q: Hur länge varar den 4:e fasen - remodellering?
A: Den kan vara i månader eller år

Q: Vad sker i epidermis i 4:e fasen?
A: Keratinocyter avstannar deras snabba proliferation och börjar differentiera - återuppyggningen av tjock epidermis
- Huden återgår dock inte till sitt ursprungliga stadie
- Hårsäckar och körtlar saknas

Q: Vad är en del av att huden inte återgåt till helt ursprunglig struktur vid remodelleringen?
A: Bl.a. eftersom hårsäckar och körtlar saknas

Q: Vad sker i dermis i 4:e fasen?
A: - Blodkärlsnätverk förfinas
- Tätt ECM blir mjukare och strukturerat
- Myofibroblaster (muskel-ring) försvinner
- Makrofager fagocyterar neutrofilerna och återvänder sedan till vaskulaturen

Q: Vad bildar myofibroblasterna?
A: En struktur likt en muskel-ring

Q: Vad rapporterar ofta patienter efter att ett sår har läkt?
A: Att beröringskänsel inte återfås

Q: Blir det full hudåterställningen efter ett sår?
A: Olyckligtvis inte

Q: Vad är 2 typer av ärr?
A: - Hypertrofiska ärr
- Keloider

Q: Vad är hypertrofiska ärr?
A: Vida utbuktande ärr
- Limiteras till det skadade området

Q: Vad är keloider?
A: Vida ärr, som spider sig utanför det skadade området
- Mer vanligt i pigmenterad hud
- Ofta på bröst/axlar

Q: Var är keloider vanliga?
A: I pigmenterad hud och på bröst/axlar

Q: Vad är det kliniska målet angående sår och vad måste man göra för att uppnå det?
A: Målet för all sår-omsorg är att läka såret, minska lidande och facilitera vardagslivet, genom att:
- Identifiera och behandla orsaken till såret
- Identifiera och behandla läknings-ihibiterande faktorer

Q: Vad sa Margareta Grauers?
A: Remember that painful wounds heal worse

Q: Vad är generella läknings-inhibiterande faktorer?
A: - Minskad cirkulation
- Sjukdomar
- Droger
- Rökning
- Näringsbrist
- Smärta
- Hög ålder
- Oroande/obehag

Q: Vad är lokala läknings-inhibiterande faktorer?
A: - Infektion
- Nekrotisk vävnad
- Ödem
- Frekvent beklädning förändrar trycket

Q: Vad främjar sårläkning patient-relaterat?
A: - Bra generellt hälsotillstånd
- God blodcirkulation
- Smärtfri

Q: Vad främjar sårläkning sår-relaterat?
A: - Temperaturen - bör vara runt 37 grader i såret
- Kontrollerad fuktighet
- Sårbeklädnad - "lagom ofta"
- Att kolla på sårläkningen, men inte blanda sig i med sårläkningen

Q: Vad är definitionen av en svår-att-läka benulcer?
A: Sår nedanför knä i mer än 6 veckor
Venös ulcer - venös insufficiens
- Ofta lång medicinsk historia
Arteriärt sår/ arteriär insufficiens
- Ofta kortare medicinsk historia

Q: För vilken typ av sår finns det lång respektive kort medicinsk historia?
A: Venös ulcer - lång
Arteriärt sår - kort

Q: Vad är orsaken till venösa ulcers?
A: Orsaker inkluderar skadade valv/klaffar i vener i benen

Q: Vad är symtom på venös ulcer?
A: - Ytligt sår på ankeln
- Ödem/eczem
- Sällan eller aldrig nekros i såret
- Smärta vid låg position

Q: Vad orsakas arteriära sår av?
A: Ateroskleros

Q: Vad är symtom på arteriära sår?
A: - Djupa sår i fötter, tår eller hälar
- Ofta svart nekros i såret
- Smärta i hög position
- Känns inte av när personer med det går

Q: Vad kan patienter ha för att utveckla diabetiska fotulcers?
A: - Angiopati
- Neuropati
- Sår i fötter/fotsulor

Q: Vad är angiopati?
A: Perifer vaskulär sjukdom

Q: Vad är neuropati?
A: Skada på de perifera nerv-ledningarna - sensorisk nedsättning

Q: Vad är en orsak till tryckulcers?
A: Tryck

Q: Vilka patienter har risk att utveckla tryckulcers?
A: - Orörliga patienter
- Patienter med nedsatt känsel
- Multisjuka patienter

Q: Vilken är den 1:a fasen av sårläkning?
A: Imediär läkning

Q: Vilken är den 2:a fasen av sårläkning?
A: Inflammatorisk respons

Q: Vilken är den 3:e fasen av sårläkning?
A: Ny vävnadsbildning

Q: Vilken är den 4:e fasen av sårläkning?
A: Remodellering - ärr

Q: Vad krävs det av cellernas närmiljö för att cellerna skall kunna migrera?
A: Ett sår, eller myosin-I

Q: Vilken vävnad bildas i dermis i 3:e fasen?
A: Granulationsvävnad