Title: BV2 / BV2 - 2 / Modul 6 / Modul 6a / Lipolys och ketonkroppar

Q: Var i kroppen sker lipolys?
A: I den vita fettväven

Q: När sker lipolys främst?
A: - Det sker främst vid
  - Svält
  - Träning
  - Diabetes

Q: Vad är lipolys?
A: Frisättning av fria fettsyror från fettväven vid svält, träning och diabetes

Q: Vad består i princip adipocyter endast av?
A: I den vita fettväven finns adipocyter, som i princip endast består av en enda stor lipiddroppe innehållande neutralipider i form av TAG

Q: Varifrån kommer de TAG som lagrats i adipocyter?
A: - De här lipiderna har antingen kommit från levern i VLDL partiklar där upptag av fria fettsyror från blodet skett med LPL-aktivitet och samtidigt byggts in i adipocyten själv i form av TAG
- TAG kan också komma från tarmens dietära upptag av lipider och släpps från kylomikroner

Q: Vad sker i adipocyter när fettsyror behöver frisättas från fettväven?
A: När det är dags att frisätta fettsyror från fettväven startar en reaktion med olika typer av lipaser och det benäms lipolysen

Q: Vilka molekyler täcker lipiddroppens yta i adipocyterna?
A: Perilipiner sitter på hela ytan av lipiddropparna

Q: Vilket är det första enzymet som är aktivt i lipolysen?
A: Det första enzymet som är aktivt i lipolysen kallas för adipocyte triglyceride lipase (ATGL)

Q: Vad står ATGL för?
A: Adipocyte triglyceride lipase

Q: Vad gör ATGL?
A: Det enzymet katalyserar den första reaktionen i lipolysen, som är en frisättning av en fettsyra från TAG och där produkten är DAG + 1FFA

Q: Vad är steg 2 av lipolysen?
A: I steg 2 av lipolysen är det ett enzym som heter hormone sensitive lipase (HSL) som hydrolyserar fettsyra 2 från DAG och då blir produkten MAG

Q: Vilket enzym används i steg 2 av lipolysen?
A: Hormone sensitive lipase (HSL)

Q: Vad står HSL för?
A: Hormone sensitive lipase

Q: Vilket är det 3e enzymet i lipolysen?
A: Monoacylglycerol lipase (MAGL)

Q: Vad står MAGL för?
A: Monoacylglycerol lipase

Q: Vad gör MAGL?
A: Hydrolyserar
den sista fettsyran från MAG och lämnar då bara kvar glycerolskelettet

Q: Vad sker med produkterna från lipolysen efter sista steget?
A: Efter det sista steget har alla 3 fettsyror och glycerolen lämnat lipiddroppen och befinner sig då i cytosolen i adipocyten och kommer mha av hjälpproteiner att kunna ta sig ur adipocyten och ut i blodströmmen där fettsyror kommer binda upp till albuminmolekyler i blodet, som en slags chaperone och flyttas runt och glycerol är lösligt i blod och kommer gå med blodströmmen tillbaka till levern där levern kommer använda glycerolen till att göra glykolys eller glukoneogenes

Q: Vad är de bortspjälkade fria fettsyrorna från lipolysen i blodet bundna till i blodet?
A: De binds upp till albumin molekyler -> FFA-albumin

Q: Vad sker med glycerolen som frisätts från adipocyter efter lipolys?
A: Glycerol
är lösligt i blod och kommer gå med blodströmmen tillbaka till levern där
levern kommer använda glycerolen till att göra glykolys eller glukoneogenes

Q: Vad sker med FFA som frisätts från adipocyter efter lipolys?
A: De binds upp till albumin i blodet och fettsyrorna
som cirkulerar i blodet efter lipolys kan antingen tas upp av levern för att
byggas upp till TAG eller användas till beta-oxidation, men ffa används de av
muskler och andra vävnader utanför levern för energiutvinning

Q: Vilket är det huvudreglerade steget i lipolysen?
A: Hormone sensitive lipase (HSL)

Q: Hur ser frisättningen av FFA från adipocyter ut i vanligt basalt stadium?
A: I vanligt basalt stadium frisätts det väldigt lite fria fettsyror från adipocyterna - låg lipolys, beror på att det finns olika hjälpproteiner som ser till att lipolysenzymerna inte är aktiva

Q: Vad sker när vi aktiverar lipolysen (enzymaktiviteten) i adipocyterna?
A: - Perilipinerna som dekorerar lipiddroppen fosforyleras och detta gör att att co-faktor GI-58 (CGI-58) släpper perilipinerna och istället binder till det första enzymet i lipolysen (ATGL) och ökar dess aktivitet
- HSL fosforyleras och blir aktivt
- Fosforylerade perilipiner släpper in HSL intill lipiddroppen

Q: Vad sker när perilipiner fosforyleras?
A: De frisätter CGI-58, som binder till ATGL istället och därmed aktiverar ATGL

Q: Vad gör fosforylerade perilipiner avseende HSL?
A: Fosforyleringen av perilipin gör också att de släpper in HSL in till lipiddroppen

Q: Vad sker när HSL fosforyleras?
A: Då blir HSL aktivt

Q: Vilka signalsubstanser stimulerar lipolys?
A: Katekolaminer - Adrenalin
och noradrenalin

Q: Vilet hormon inhiberar lipolys?
A: Insulin

Q: På vilka nivåer kan reglering av lipolys ske?
A: - Genuttryck - långsam reglering
- Fosforylering - snabb reglering

Q: Hur sker reglering av genuttryck för lipolysen?
A: ATGL-enzymet/genen för den regleras ffa av insulin som nedreglerar uttrycket av ATGL transskript och då blidas det mindre ATGL när insulin är aktivt

Q: Hur sker fosforylerings reglering av lipolys?
A: 1. Fosforylering av hormon känsligt lipas (HSL) - blir aktivt
  1. PKA är det enzym som också fosforylerar perilipinproteinerna och gör att HSL släpps in till lipiddroppen, detta gör också att CGI-58 släpper och kan binda till och aktivera ATGL
2. Regleras med hjälp av protein kinas A (PKA) - samma typ som fosforylerar och aktiverar AMPK eller glykogen fosforylas

Q: Vad gör PKA vid lipolys?
A: Fosforylerar perilipinerna och gör så att HSL släpps in i lipiddroppen
- CGI-58 släpps också fri från perilipinerna och aktiverar ATGL

Q: Vad aktiverar i sin tur PKA vid lipolys?
A: Bildningen av cAMP nedströms från adenylat cyklas, vilket förklarar varför det är just adrenalin och noradrenalin som verkar via  beta-adrenerga receptorer ökar cAMP i cellen och stimulerar detta kinas

Q: På vilka sätt kan insulin verka för att inhibera lipolys?
A: - Dels via defosforylering av enzymet genom att insulinsignaleringen aktiverar fosfoataser
- Dels via nedbrytning av cAMP genom aktivering av fosfodiestras (PDE), som bryter ner cAMP
  - Insulin motverkar då fosforyleringen av HSL

Q: Hur verkar insulin på lipolys via defosforylering?
A: Insulinsignalering leder till deforsofrylering av HSL genom att aktivera fosfataser

Q: Hur verkar insulin på lipolys via nedbrytning?
A: Bryter ned cAMP genom aktivering av fosfodiestras (PDE), som bryter ner cAMP, vilket motverkar fosforyleringen av HSL

Q: Vilket enzym, aktiverat av insulin, bryer ner cAMP?
A: Fosfodiestras (PDE)

Q: Vilka substanser påverkar lipolys?
A: + Adrenalin
+ Noradrenalin
- Insulin

Q: Via vilken typ av receptor sker noradrenalin
och adrenalinsignalering?
A: Noradrenalin och adrenalinsignalering sker via G-protein-kopplade receptorer av beta-adrenerg-typ

Q: Vad sker när adrenalin/noradrenalin binder till G-protein kopplade receptorer, avseende lipolys?
A: - Stimulatoriska G-proteiner aktiverar då adenylat cyklas, som ökar bildningen av cAMP i cytosolen av adipocyten
- cAMP, i sin tur, aktiverar allostert PKA som fosforylera HSL och det kan fosforylera perilipiner och leder till att CGI-58 släpper från perilipiner och binder och aktiverar ATGL istället
- Fosforyleringen av perilipin gör att HSL kommer in till lipiddroppen där substraten, lipiderna, finns

Q: Via vilken receptor signalerar insulin?
A: Insulinreceptorn

Q: Hur sker signalering med insulin via insulinreceptorn vid lipolys?
A: - Nedströms signalering aktiverar fosfodiestras (PDK) som bryter ner cAMP så vi blockerar aktiveringen av PKA
- Därför har insulin en hämmande effekt på lipolysen
- Detta är också varför om man inte har nog med insulinsignalering, t.ex. om man inte har tillräckligt mycket insulin eller om man har insulinkänslighet finns det en högre basal aktivitet på lipolys -> det frisätts mer fettsyror ut i blodet

Q: Varför har man en mer aktiv lipolys som man har fel på insulinsignaleringen?
A: Eftersom insulin inhiberar den och om insulin inte finns kommer lipolys vara mer aktiv

Q: Vad är oftast syftet med lipolys?
A: Ofta verkar lipolysen för att täcka upp ett behov vid svält/fasta - att vi kan använda fettsyror från fettväv för att använda som energikälla i olika typer av vävnader

Q: Vad mer kan de FFA från lipolys användas för?
A: Fettsyrorna kan också användas i levern efter beta-oxidation - levern har andra möjligheter att använda produkterna efter fettsyranedbrytning - ketogenes

Q: Var i kroppen sker ketogenes?
A: I levern

Q: Var i kroppen sker b-oxidation?
A: I lever och muskler

Q: Var i kroppen sker ketolys?
A: I muskler

Q: Hur kommer fettsyror som vi lipolyserat ut ur fettväven in i andra vävnader?
A: Via hjälpproteiner/transportörer

Q: Vilka hjälp-proteiner finns för FFA i membran?
A: - FATP - Fatty Acid transporter protein
- CD36/FAT - Fatty acid translocase
- FABP - fatty acid binding protein
- LACS - Long chain acyl-CoA syntethase

Q: Vilken är dne vanligaste typen av transportprotein för FFA över membran?
A: FATP - fatty acid transporter protein

Q: När används CD36/FAT?
A: Receptor
för fettsyror som behövs för att transportera dem över plasmamembran

Q: Vad är FABP?
A: Är typiska chaperonproteiner som håller reda på fettsyror inne i cellerna innan de kommer in i t.ex. mitokondrien

Q: Vad gör LACS?
A: - På insidan av cellen kommer fettsyrorna direkt behöva aktiveras med Acetyl-CoA precis som fettsyrorna aktiverad med tiokinaser
- Lägger på en CoA på fettsyran och då kan den metaboliseras vidare i cellen

Q: Vad måste ske med fettsyrorna direkt när de kommer in i cellen?
A: De måste aktiveras med Acteyl-CoA

Q: Vad är syftet med fettsyrorna när det kommit in i en målcell?
A: Antingen att den ska lagras i målcellen och då behöver den byggas ihop till en TAG och lagras i en lipiddroppe, eller så ska energi utvinnas från den

Q: Vad sker i cellen med FFA som ska användas direkt?
A: Ska den användas direkt, vilket är det vanliga, går den in nedbrytningsprocess som heter beta-oxidation

Q: Vad är beta-oxidation?
A: Oxidation av fettsyror till acetyl-CoA enheter (2-kols enheter), som sedan kan gå in i TCA och ETC för att utvinna ATP

Q: Varifrån kommer fettsyrorna som hamnar i celler?
A: - Fettsyrorna släpps ut/fria vid lipolys och cirkulerar i vårt blod bundna till albumin
- Fettsyrorna kan också komma efter ett mål mat efter lipolys från kylomikroner
- Eller i VLDL partiklar från levern som också hydrolyserats till fria fettsyror via LPL aktivitet

Q: Vilka celler kan utföra beta-oxidation?
A: Alla celler med mitokondrier kan utföra beta-oxidation

Q: Vilket organ är ett undantag för att alla celler med mitokondrier kan genomföra beta-oxidation och varför?
A: Hjärnan är ett undantag eftersom trots att neuroner har mitokondrier verkar de inte använda fettsyror till ATP produktion

Q: Var i cellen sker beta-oxidation?
A: Sker i mitokondriematrix

Q: Vad regleras beta-oxidation av?
A: - Malonyl-CoA (hämmar CPT-1)
- Tillgång av karnitin
- Mängden fritt CoA

Q: Hur reglerar malonyl-CoA beta-oxidation?
A: Malonyl-CoA hämmar införseln av fettsyror till mitokondrien och därmed nedbrytning där genom att hämma CPT-1 transportörer

Q: Hur reglerar karnitin beta-oxidation?
A: Tillgång av karnitin (hjälpmolekyl som behövs för att ta in fettsyrorna i mitokondrie matrix) - finns det inte tillräckligt kan de inte oxideras

Q: Vad är karnitin?
A: En hjälpmolekyl
som behövs för att ta in fettsyrorna i mitokondriens matrix

Q: Hur sker reglering av beta-oxidation via mängden fritt CoA?
A: Mängden fritt CoA, om det finns tillräckligt för att aktivera fettsyrorna så energi kan utvinnas från dem

Q: Vad behöver fettsyror längre än 12 kol för att komma in i mitokondriematrix?
A: För transport av långa (>12C) fettsyror till mitomatrix krävs en energikrävande transportmekanism, som kallas karnitinskytteln

Q: Vad ske r först med FFA när de kommer in i en cell?
A: När en fettsyra kommer in i en cell brukar den aktiveras annars innan den går igenom det yttre mitokondriemembranet, alltså att en CoA molekyl esterifieras till fettsyran och sker under katalys från Acyl-CoA syntas, t.ex. tiokinaser
- Energikrävande reaktion där ATP -> AMP+Ppi

Q: Vilket enzym katalyserar aktvering av FFA?
A: Acyl-CoA syntas, t.ex. tiokinas

Q: Varför måste FFA aktiveras?
A: Aktiveringen måste göras eftersom CoA inte kan passera det inre mitokondriemembranet

Q: Vad står CPT-1 för?
A: Carnitine palmitoyl tranferase 1

Q: Vad sker med CoA när fettsyran ska gå igenom det inre mitokondriemembranet?
A: P.g.a. att fettsyran inta kan gå igenom det inre mitokondriemembranet om den bär på en CoA ersätter karnitin CoA i fettsyran så att en acyl-karnitin bildas, och reaktionen katalyseras av karnitin palmitoyltransferas I (CPT-I)

Q: Hur fungerar karnitinskytteln?
A: Karnitin palmitoyl transferas 1 (CPT-1) ersätter CoA med en karnitin på fettsyran så att en acyl-karnitin bildas

Q: Vilket steg är reglerat i beta-oxidationen?
A: Steget med karnitin palmitoyl transferas-1 (CPT-1)

Q: Hur regleras CPT-1?
A: Denna regleras av malonyl-CoA, ju mer av det som finns i cellen desto mindre aktivt är enzymet

Q: Hur tar sig acyl-karnitin över membranet?
A: Acyl-karnitin kan ta sig över det inre mitokondriemembranet mha ett translokas som tar in acyl-karnitin och sedan katalyserar CPT-2 frisättningen av karnitin och additionen av en CoA på fettsyran

Q: Hur aktiveras fettsyran igen i mitokondriematrix?
A: I matrix kan fettsyran sedan aktiveras igen med CoA och fritt karnitin utgår, detta sker med ett annat enzym som heter carnitin palmitoyl transferas-II (CPT-II)

Q: Hur får vi acylkarnitin/karnitin?
A: Detta får man mestadels från födan, finns mycket i animaliska produkter

Q: Vad gör CPT-2?
A: CPT-2 återaktiverar fettsyran inne i mitokondriematrix till Acyl-CoA

Q: Vad sker med det fria karnitinet efter CPT-2?
A: Karnitin translokeras tillbaka via karnitin-acylkarnitin translokas

Q: Vad utvinns i varje varv av beta-oxidationen?
A: Efter varje varv utvinns 1 acetyl-CoA, dvs fettsyran förkortas med 2C från karboxyländen

Q: I ur många steg kan b-oxidation delas in i?
A: Reaktionen sker i 4 steg

Q: Vad sker när fettsyran hamnat i matrix?
A: När fettsyran hamnat i matrix kan beta-oxidationen börja

Q: Vad sker i steg 1 av b-oxidation?
A: I det 1a steget finns det längdspecifika enzymer som oxiderar beta-kolet - den första oxidationen leder till en dubbelbindning

Q: Hur sker numreringen av kol i fettsyror?
A: Numreringen börjar på karboxyl-sidan, inte inkluderande karboxylkolet

Q: Vad menas med b-oxidation?
A: Att det är beta-kolet som oxideras

Q: Vad sker i steg 2 av b-oxidation?
A: Ett enzym som heter 2,3 Enoyl CoA hydratas kommer tillsammans med vatten hydrera beta-kolet det ytterligare till en hydroxylgrupp

Q: Vilket enzym används i steg 1 av beta-oxidationen och dess kofaktorer?
A: Acyl-CoA dehydrogenas, som använder FAD -> FADH2

Q: Vilken molekyl läggs till i steg 2 av betaoxidationen?
A: H2O

Q: Vilken molekyl bildas efter steg 1 i b-oxidationen?
A: Trans-2-enoyl CoA

Q: Vilken molekyl bildas efter steg 2 i b-oxidationen?
A: 3-hydroxyacyl CoA

Q: Vad sker i steg 3 i b-oxidationen?
A: Här sker ännu en oxidation där hydroxylgruppen oxideras till ett karbonylkol, via enzymet 3-hydroxyacyl CoA dehydrogenas och NAD+ -> NADH + H+ används
- 3-Ketoacyl-CoA bildas

Q: Vilket enzym och vilka kofaktorer används i steg 3 av beta-oxidationen?
A: 3-hydroxyacyl-CoA dehydrogenas, som använder NAD+ -> NADH + H+

Q: Vilken molekyl bildas efter steg 3 av beta-oxidationen?
A: 3-ketoacyl CoA

Q: Vad sker i steg 4 i b-oxidationen?
A: Ett tiolas kommer och lägger till en CoA och klyver av en acetyl-CoA enhet ifrån fettsyran, motvarar kol1 i fettsyran som går av

Q: Vilket enzym används i steg 4 av b-oxidationen?
A: beta-ketoacyl CoA tiolas

Q: Vilka produkter bildas efter i steg 4 av b-oxidationen?
A: Fatty acyl-CoA och Acetyl-CoA

Q: Vad utvinns efter varje varv av beta-oxidationen?
A: Vid varje varv av fettsyraoxidationen utvinns en acetyl-CoA enhet från karboxyländan

Q: Vad sker med koenzymen som reducerats under b-oxidationen?
A: FADH2 + NADH + H+ går vidare till ETC

Q: Vad sker med det avspjälkade acetyl-CoA från b-oxidation?
A: Acetyl-CoA kan gå vidare till Krebscykeln

Q: Vilka andra produkter (koenzym) bildas under b-oxidation?
A: Det utvinns
en molekyl FADH2 och en NADH + H+, som kan gå in i ETC och generera energi

Q: Vad är reaktionsformeln för beta-oxidationen efter 1 varv?
A: (Cn) Acyl-CoA + FAD + NAD+ + H2O + CoA -> (Cn-2) Acyl-CoA + FADH2 + NADH + H+ + Acetyl-CoA

Q: Hur många ATP får man från palmitinsyra?
A: 131-2 =129 ATP

Q: Varför går det åt 2 ATP vid beta-oxidation?
A: Man tar bort 2 ATP p.g.a. aktiveringen med Acetyl-CoA syntetaset som krävde ATP hydrolys till AMP + PPi

Q: Hur bryter man ner fettsyror med udda antal kol?
A: Istället för att bryta ner till dess att man har 4 kol kvar som man med tiolaset kan bryta ut till 2 Acetyl-CoA, så har man kvar en 3-kolsenhet, propionyl-CoA som tiolaset inte kan jobba på

Q: Vad händer med propionyl-CoA?
A: Det som händer istället är att det finns ett biotinberoende karboxylas som karboxylerar propionyl-CoA till D-metylmalonyl

Q: Vad sker med D-metylmalonyl-CoA efter reaktionen från propionyl-CoA?
A: Det kan omvandlas till L-metylmalonyl CoA med enzymet metylmalonyl-CoA racemase

Q: Vad sker med L-metylmalonyl-CoA?
A: Enzymet metylmalonyl-CoA mutas, som är beroende av vitamin B12, omvandlar substratet till succinyl-CoA

Q: Vad kan ske med succinyl-CoA som bildats från propionyl-CoA?
A: Succinyl-CoA är en intermediär i TCA och eftersom vi redan är i mitokondrien kan den gå in i Krebs

Q: Hur sker beta-oxidation av omättade fettsyror?
A: - Vanlig beta-oxidation förekommer fram till dess att ett av beta-kolen kommer vara i en dubbelbindning
- Då finns det ett enzym som omvandlar cis-dubbelbindningen till en transdubbelbindning, samma typ av dubbelbindning som existerar efter den första oxidationen i B-oxidationen
- Sedan kan den fortsätta med vanlig beta-oxidation fram till dess att nästa dubbelbindning kommer och då måste den också först omvandlas

Q: Vilka enzym behövs för b-oxidation av omättade fettsyror?
A: För dessa typer av fettsyror behövs det allstå lite andra enzym, som isomeraser och reduktaser och potentiellt lite mindre energi kan utvinnas då vi missar det första steget där FADH2 kan bildas i och med det att vi utgår från en trans-fettsyra

Q: Vad är grenade fettsyror i beta-oxidationens fall?
A: Grenade fettsyror - där betakolet är kopplat till ett annat kol

Q: Hur sker beta-oxidation av grenade fettsyror?
A: Detta sker då med att alfa-kolet istället oxideras, därför kallas det alfa-oxidation

Q: Vad mer kan ske med acetyl-CoA från beta-oxidationen?
A: När beta-oxidationen har skett kan acetyl-CoA gå in i TCA och ETC och omvandlas till ATP, men acetyl-CoA som bildas i mitokondrierna efter betaoxidation kan också, i levern, omvandlas till ketonkroppar, vilket är ett alternativt bränsle i likhet med fettsyror lipolyserade från fettväven

Q: Vad kan levern göra i samband med syntes av ketonkroppar?
A: Levern kan göra dem i levern i samband med att beta-oxidationen sker eftersom byggstenarna för ketonkroppar är acetyl-CoA

Q: Var bildas ketokroppar och i samband med vad?
A: Bildas i leverns mitokondrier i samband med pågående beta-oxidation, där acetyl-CoA blir byggstenar

Q: Vad är steg 1 i ketogenes?
A: 2 Acetyl-CoA kan med hjälp av ett tiolas slås ihop till ett Acetoacetyl-CoA, och 1 CoA-SH avgår

Q: Vilket enzym används i steg 1 av ketogenes?
A: Tiolas

Q: Vad sker i steg 2 av ketogenesen?
A: Då kommer
ett enzym som heter HMG-CoA syntas och lägger till en till acetyl-CoA och vi
bildar HMG-CoA, samtidigt som ett CoA avgår

Q: Vilket enzym används i steg 2 av ketogenesen?
A: HMG-CoA syntas

Q: Vad kan sägas om reaktionen med HMG-CoA syntas i ketogenesen vs kolesterolbiosyntesen?
A: Samma reaktion som i kolesterolbiosyntesen , med skillnaden att detta syntas ligger i mitokondrien och inte i cytosolen så det är olika poler av dessa enzymer
- Men i övrigt är det samma typ av reaktioner

Q: Vad sker i steg 3 av ketogenesen?
A: Sedan
kommer ett annat enzym som heter HMG-CoA lyas, som spjälkar av en acetyl-CoA
och då bildar Acetoacetat som är den första av 3 ketonkroppar

Q: Vilken enzym används i steg 3 av ketogenesen?
A: HMG-CoA lyas

Q: Vad kan ske spontant med acetoacetat?
A: Acetoacetat kan spontant dekarboxyleras och det bildas aceton, med det är ingen funktionell ketonkropp eftersom den inte är löslig i vatten utan avgår i gasform

Q: Vad kan sägas om aceton?
A: Det är en ketonkropp som avgår i gasform och inte är funktionell i kroppen

Q: Vad kan acetoacetat reduceras till?
A: Acetoacetat kan reduceras till 3-hydroxybutyrat, vilken är den andra funktionella ketonkroppen

Q: Vilka är de 2 funktionella ketonkropparna i kroppen?
A: - Acetoacetat
- 3-Hydroxybutyrat

Q: Vilket är det huvudreglerande steget i ketogenesen?
A: HMG-CoA syntas

Q: Hur sker reglering vid ketogenes?
A: HMG-CoA syntas steget är det huvudreglerade steget där insulin verkar inhiberande på ketonkroppsproduktion

Q: Vad innebär det att insulin reglerar HMG-CoA syntas i ketogenes för diabetiker?
A: Det innebär att det är just
diabetiker och vid brist på insulin som ketonkropps-produktionen är
förhöjd

Q: Hur vet levern att den ska bilda ketonkroppar?
A: För det första måste den ha en aktiv beta-oxidation på gång, dvs en stor mängd acetyl-CoA i mitokondrierna
- Detta kommer i sin tur öka aktiviteten hos pyruvat karboxylas, vilket innebär att levern i detta stadie också kommer bygga glukos via glukoneogenes
  - En ökad mängd acetyl-CoA kommer inhibera pyruvat dehydrogenaset
- Efterosm vi också bildar mycket oxaloacetat, men eftersom vi i beta-oxidationen har mycket NADH i mitokondrien kommer det göra så att oxaloacetatet kommer omvandlas till malat och tillslut blir det då brist på oxaloacetat och då övergår hepatocyterna till att producera ketonkroppar istället av det acetyl-CoA som bildas efter beta-oxidation

Q: Varför gör levern ketonkroppar?
A: - Ökad B-oxidation -> ökad mängd Acetyl-CoA -> Pyruvate karboxylas -> Ökad glukoneogenes - Minskad Pyruvat dehydrogenas
- Oxaloacetat -> Malat favoriseras (Ökad NADH från B-oxidation) - > oxaloacetat
- Oxaloacetatbrist -> ketogenes favoriseras

Q: Vilket enzym behövs för ketolys?
A: Tioforas

Q: I vilka celler kan ketolys ske i?
A: Ketolys kan ske i alla celler med mitokondrier och tioforas

Q: Varför kan levern inte genomföra ketolys?
A: För att levern saknar enzymet tioforas

Q: Var sker ej ketolys?
A: - Lever - ej tioforas
- RBC - ej mitokondrier

Q: Vad sker med produkterna från ketolys?
A: Acetyl-CoA går in i TCA och NADH blir potentiellt till energi

Q: Vad sker med ketonkropparna producerade i levern?
A: Levern producerar ketonkroppar men kan inte bryta ner dem själv
- Så acetoacetat och 3-hydroxybutyrat kommer frisättas till blodet och cirkulera runt och tas upp av olika typer av vävnader, som kan oxidera dem till acetyl-CoA igen för att utvinna energi
- Detta kallas för ketolys

Q: Varför saknar levern tioforas?
A: - Levern saknar tioforas som behövs i steget när acetoacetat omvandlas till acetoacetyl-CoA för annars skulle alla bildade ketonkroppar genast brytas ner i levern
  - Därför sker inte ketolys i levern

Q: Vad sker med ketonkropparna efter tioforas-steget?
A: Efter tioforas-steget omvandlas acetoacetyl-CoA till 2 acetyl-CoA enheter som går in i TCA och utgör då en energikälla

Q: Var i cellen sker nedbrytning av ketonkroppar?
A: I mitokondrierna

Q: Vad är ketonkroppar?
A: Ketonkroppar är organiska syror och släpper protoner vid fysiologiskt pH (pKa 4)

Q: Vad avger acetonproduktion som är märkbart?
A: Acetonproduktion avger en fruktig doft

Q: När tillverkas ketonkroppar?
A: Vid långvarig fasta/svält, sjukdom, högfettsdiet eller diabetes går ketonkroppsproduktionen upp väldigt mycket

Q: Vad är ketonkroppsproduktion ett bra alternativ för?
A: Ketonkroppsproduktion är ett bra alternativ för att spara på glukos till hjärnan eftersom hjärnan oftast föredrar glukos över ketonkroppar

Q: Vad kan ketonkroppars egenskaper orsaka i för höga halter?
A: Ketonkroppar är organiska syror pga sin karboxylgrupp och det finns en risk att blodet blir surt

Q: Vad leder höga halter av ketonkroppar i blod till?
A: Mycket ketonkroppar i blod kan leda till ketoacidos

Q: Hur kan man märka av ketonkroppsproduktion utifrån?
A: Detta kan man känna då acetonproduktion, som är en biprodukt vid ketonkroppsproduktionen och ventileras ut ur kroppen avger en fruktig doft