Title: iRAT BV1 / iRAT modul 4

Q: Vad är korrekt gällande neuronens dendriter?
A.
De räknas som vit substans
B.
De tar emot signaler
C.
De skickar ut signaler
D.
De saknar cytoskelett
E.
De är förbundna med ett axon
A: B.
De tar emot signaler

Q: Vad är korrekt angående aktionspotentialen?
A.
Den uppstår först i dendriter
B.
Den fortleds långsammare i myeliniserade axon
C.
Den är beroende av kaliumjoner
D.
Dess amplitud varierar
E.
Dess frekvens varierar
A: E.
Dess frekvens varierar

Q: Vilken är den viktigaste hämmande transmittorn i CNS?
A.
Glycin
B.
Glutamat
C.
GABA
D.
Dopamin
E.
Acetykolin
A: C.
GABA

Q: Vilken del av CNS innehåller procentuellt sett mest vit substans?
A.
Kortex cerebri
B.
Thalamus
C.
Hypotalamus
D.
Basala ganglierna
E.
Ryggmärgen
A: E.
Ryggmärgen

Q: Vad är korrekt angående sträckreflexen?
A.
Den är långsammare än smärtreflexen
B.
Den kan bara utlösas i benen
C.
Den sensoriska signalen uppstår i muskelspolar i muskeln
D.
Den sensoriska signalen skickas inte till hjärnan
E.
Den sensoriska signalen kopplas om i en synaps i dorsalhornet
A: C.
Den sensoriska signalen uppstår i muskelspolar i muskeln

Q: Vad innebär begreppet somatotopisk organisation?
A.
Somatotopisk organisation innebär att kroppens alla delar representeras proportionellt mot sin storlek i cortex.
B.
Somatotopisk organisation innebär att kroppens delar är organiserade i cortex utifrån deras funktionella betydelse, där områden med större behov av kontroll eller känsel är större.
C.
Somatotopisk organisation finns enbart i den sensoriska delen av hjärnbarken.
D.
Somatotopisk organisation innebär att kroppens olika delar är fixerade i sina specifika hjärnområden och inte förändras under en individs livstid.
E.
Somatotopisk organisation innebär att det inte finns någon överlappning mellan olika delar/system.
A: B.
Somatotopisk organisation innebär att kroppens delar är organiserade i cortex utifrån deras funktionella betydelse, där områden med större behov av kontroll eller känsel är större.

Q: Vilket av följande påståenden beskriver bäst den huvudsakliga funktionen hos thalamus i det centrala nervsystemet (CNS)?
A.
Thalamus fungerar som en viktig omkopplingsstation och reglerar informationsflödet till cortex cerebri.
B.
Thalamus styr hypotalamus och spelar en avgörande roll i reglering av autonoma funktioner.
C.
Thalamus är primärt ansvarig för att generera deklarativa minnen.
D.
Thalamus är dedikerad till att vidarekoppla motoriska och sensoriska signaler till cortex cerebri..
E.
Thalamus filtrerar enbart visuell och auditiv information till specifika områden i hjärnan.
A: A.
Thalamus fungerar som en viktig omkopplingsstation och reglerar informationsflödet till cortex cerebri.

Q: Vilken del av hjärnan är mycket viktig för emotionel bearbetning?
A.
Hippocampus
B.
Gyrus cinguli
C.
Basala ganglierna
D.
Lobus parietalis
E.
Thalamus
A: B.
Gyrus cinguli

Q: Vilken bana är särskilt viktig för finmotoriken?
A.
Corpus callosum
B.
Kortikospinala banan
C.
Baksträngsbanan
D.
Capsula interna
E.
Spinotalamiska banan
A: B.
Kortikospinala banan

Q: Vad är korrekt angående cerebellum?
A.
Den är viktig för att starta rörelser
B.
Den är viktig för att stoppa rörelser
C.
Den är viktig för att finjustera rörelser
D.
Den är viktig för kognition
E.
Den är viktig för andningsrörelser
A: C.
Den är viktig för att finjustera rörelser

Q: Vilken struktur är viktig för procedurella minnen?
A.
Amygdala
B.
Hypotalamus
C.
Basala ganglierna
D.
Mesencefalon
E.
Hippocampus
A: C.
Basala ganglierna

Q: Vad är korrekt angående det sympatiska nervsystemet?
A.
Det styr bort blod från muskulaturen
B.
Det utgår från ryggmärgen
C.
Det aktiveras efter födointag
D.
Det minskar hjärtfrekvensen
E.
Det använder glutamat som transmittor
A: B.
Det utgår från ryggmärgen

Q: Vad heter den markerade strukturen?
A.
n. opticus
B.
v. jugularis interna
C.
a. cerebri posterior
D.
a. basilaris
E.
sinus sagittalis superior
A: C.
a. cerebri posterior

Q: Vad heter den markerade strukturen?
A.
Putamen
B.
Nucleus caudatus
C.
Thalamus
D.
Amygdala
E.
Hippocampus
A: E.
Hippocampus

Q: Vilken struktur pekar pilen på?
A.
Hippocampus
B.
Amgydala
C.
Thalamus
D.
Mesencephalon
E.
Hypothalamus
A: C.
Thalamus

Q: I vilken situation skulle en kortikal skada på följande plast vara mest märkbar?
A.
Om du ska röra dig i trafiken
B.
Om du ska känna igen en person som du har träffat tidigare
C.
När du lyssnar på en en föreläsning
D.
När du återberättar något som du hört
E.
Problem med gång men inte med viljestyra rörelser
A: A.
Om du ska röra dig i trafiken

Q: Vilket endokrint organ är viktigast för kroppens kalciumreglering?
A.
Epifysen
B.
Thyroidea (Sköldkörteln)
C.
Parathyroidea (Bisköldkörtlarna)
D.
Binjuren
E.
Den endokrina delen av pankreas (bukspottkörteln)
A: C.
Parathyroidea (Bisköldkörtlarna)

Q: Vilka grupper (baserat på den kemiska strukturen) brukar man dela in våra hormoner i?
A.
Aminer, peptider, steroider
B.
Aminosyror, kolesterolbaserade, katekolaminer
C.
Könshormoner, fettsyrahormoner, sköldkörtelhormon
D.
Kolesterolbaserade, neurotransmittorer, hypofyshormon
E.
Östrogener, androgener, proteinhormon
A: A.
Aminer, peptider, steroider

Q: Vad innebär det att ett hormon har en neurokrin frisättning?
A.
Hormonets frisättning regleras av en nervcell
B.
Hormonet bildas i en nervcell och frisätts därifrån till blodbanan
C.
Hormonet reglerar nervceller
D.
Hormonet produceras i många olika endokrina körtlar
E.
Hormonet har effekt på den egna cellen
A: B.
Hormonet bildas i en nervcell och frisätts därifrån till blodbanan

Q: Vad bildas i de så kallade Langerhanska cellöarna?
A.
Kortisol
B.
Tillväxthormon
C.
Sköldkörtelhormon
D.
Insulin
E.
Testosteron
A: D.
Insulin

Q: Vad innebär hormonell feedback-inhibition?
A.
Att frisättningen av ett hormon minskar när tillgängliga substrat tar slut
B.
När tillräckligt mycket av ett hormon bildats så binds resterande mängd hormon av bindarproteiner
C.
När nivån av ett hormon stiger hämmas det hormon som stimulerar frisättningen
D.
Att hormoner kan lagras upp i så kallade vesikler
E.
Att nervsystemet inhiberar hormonproduktionen från en specifik endokrin körtel
A: C.
När nivån av ett hormon stiger hämmas det hormon som stimulerar frisättningen

Q: Var bildas tillväxthormon (GH)?
A.
Langerhanska cellöarna
B.
Hypothalamus
C.
Sköldkörteln
D.
Binjurarna
E.
Hypofysen
A: E.
Hypofysen

Q: Vad menas med biorytm?
A.
Att insulin frisätts i samband med måltid
B.
Att ett hormon behövs för att ett annat hormon ska frisättas, så kallad feed-forward reglering
C.
Att hormonerna i de Langerhanska cellöarna kan reglera varandras frisättning lokalt
D.
Att bindarproteiner reglerar hormoners aktivitet
E.
Att frisättningen och/eller effekterna av ett hormon varierar cykliskt tex över dygnet, månaden eller året
A: E.
Att frisättningen och/eller effekterna av ett hormon varierar cykliskt tex över dygnet, månaden eller året

Q: Vad händer om man har låga nivåer av gonadotropiner?
A.
Man får låga nivåer av könshormoner och kan bli infertil
B.
Motregleringen av insulin blir störd vilket leder till blodsockerfall
C.
Det leder till så kallad binjurebarkssvikt och akut sjukdom
D.
Nivåerna av tillväxthormon ökar vilket kan leda till så kallad jätteväxt
E.
Man får hypothyreos dvs brist på sköldkörtelhormon
A: A.
Man får låga nivåer av könshormoner och kan bli infertil

Q: Var i kroppen finns hypofysen?
A.
På halsen
B.
Ovanför tallkottkörteln (epifysen)
C.
Under hypothalamus
D.
Invid sköldkörteln
E.
Ovanför hypothalamus
A: C.
Under hypothalamus

Q: Vilket grundämne behövs för att kroppen ska kunna bilda sköldkörtelhormon?
A.
Kalcium
B.
Jod
C.
Kalium
D.
Selen
E.
Magnesium
A: B.
Jod

Q: Vilket ämne är utgångspunkt för steroidhormoner?
A.
Östrogen
B.
Kolesterol
C.
Progesteron
D.
Testosteron
E.
Jod
A: B.
Kolesterol

Q: Var i målcellen finns receptorer för peptidhormon?
A.
Cellkärnan
B.
Ribosomen
C.
Cellmembranet
D.
Mitokondrien
E.
Lysosomen
A: C.
Cellmembranet

Q: Vilket hormon bildas i binjuremärgen?
A.
Adrenalin
B.
Kortisol
C.
Tillväxthormon
D.
Glukagon
E.
Testosteron
A: A.
Adrenalin