Title: iRAT BV1 / iRAT modul 1

Q: Vilken ohälsosam levnadsvana bidrog 2019 mest till förlorade funktionsjusterade levnadsår (DALY) i Sverige enligt beräkningar gjorda av Institute for Health Metrics and Evaluation (https://vizhub.healthdata.org/gbd-compare/;">https://vizhub.healthdata.org/gbd-compare/; se ”risk by cause” – ”behavioural"?
A.
Rökning (tobacco)
B.
Narkotikaanvändning (drug use)
C.
Hög alkoholkonsumtion (alcohol use)
D.
Otillräcklig fysisk aktivitet (low physical activity)
E.
Ohälsosamma matvanor (dietary risks)
A: A.
Rökning (tobacco)

Q: Vad menas med evidensbaserad praktik (EBP)?
A.
Att kombinera vetenskaplig evidens med kliniskt kunnande och patientens unika situation och önskemål
B.
Att leda i bevis att en viss behandling är överlägsen en annan
C.
Att skapa en grogrund för medicinsk forskning i vården
D.
Att utgå ifrån de nyaste forskningspublikationerna vid val av behandling i varje unikt patientfall
E.
Att vård och behandlingar baseras på kliniskt kunnande och beprövad erfarenhet
A: A.
Att kombinera vetenskaplig evidens med kliniskt kunnande och patientens unika situation och önskemål

Q: RCT, eller randomiserade kontrollerade studier anses i dag vara den bästa metoden för att avgöra om en behandling har effekt. När de började användas under 1950-talet fick metoden kritik av många läkare. Varför?
A.
Den ansågs inte ge tillförlitliga resultat eftersom läkaren inte visste vilken patient som fick verksam behandling.
B.
Läkarna menade att metoden var för komplicerad och dyr och omöjliggjorde forskning vid mindre sjukhus.
C.
Det ansågs problematiskt att bortse från läkarens eget omdöme och oetiskt att lotta vissa patienter till verkningslös behandling.
D.
Läkarna var kritiska till läkemedelsbolagens och statens ökade inflytande över forskningen.
E.
Statistiska beräkningar ansågs otillförlitliga.
A: C.
Det ansågs problematiskt att bortse från läkarens eget omdöme och oetiskt att lotta vissa patienter till verkningslös behandling.

Q: Vilket av följande påståenden avseende relation och förtrolighet mellan patient och läkare är mest adekvat?
A.
Om patienten skickar en vänförfrågan på sociala medier bör man tacka ja för att främja den professionella relationen.
B.
Det ingår i en förtroendefull relation med patienten att inte eftersöka information om denne utan samtycke exempelvis i sociala medier.
C.
Det är viktigare att vara trevlig och gladlynt gentemot patienten än att ta patientens egen berättelse på allvar.
D.
Man får berätta om patientfall för sina närmaste om dessa lovar att inte föra det man säger vidare.
E.
Det bästa sättet att få patientens förtroende är att berätta om sin egen livssituation.
A: B.
Det ingår i en förtroendefull relation med patienten att inte eftersöka information om denne utan samtycke exempelvis i sociala medier.

Q: Vilket av följande påståenden om rättvisa är mest adekvat?
A.
Rättvisefrågor handlar om hur samhället bör utformas.
B.
Rättvisefrågor handlar om att tillfredsställa vår avund mot andra.
C.
Rättvisefrågor handlar om hur vi bör leva våra liv.
D.
Rättvisefrågor handlar om hur vi bör fördela våra viktigaste resurser.
E.
Rättvisefrågor handlar om rättigheter och skyldigheter.
A: D.
Rättvisefrågor handlar om hur vi bör fördela våra viktigaste resurser.

Q: Vilken av följande situationer beskriver rimligast en värdekonflikt?
A.
Å ena sidan ter det sig fel att döda kännande varelser (som lamm), å andra sidan dödar andra djurarter också andra djurarter.
B.
Å ena sidan ter det sig fel att döda kännande varelser (som lamm), å andra sidan har evolutionen gjort det möjligt för oss att näras av (lamm)kött.
C.
Å ena sidan ter det sig fel att döda kännande varelser, å andra ter det sig rätt då det kan vara det mest effektiva sättet att förhindra lidande.
D.
Å ena sidan ter det sig fel att döda kännande varelser (som lamm), å andra sidan är djur och människor olika saker.
E.
Å ena sidan ter det sig fel att döda kännande varelser (som lamm), å andra sidan är människor en art och de andra djuren andra arter.
A: C.
Å ena sidan ter det sig fel att döda kännande varelser, å andra ter det sig rätt då det kan vara det mest effektiva sättet att förhindra lidande.

Q: Vilket av följande omdöme är rimligast att betrakta som ett värdeomdöme (till skillnad från empiriskt eller faktuellt omdöme)?
A.
Den förväntade nyttan med den här behandlingen överväger riskerna.
B.
De flesta läkare anser att du bör ha den här behandlingen.
C.
Den här behandlingen är laglig.
D.
De flesta svenskar skulle, om de vore i din situation, vilja ha den här behandlingen.
E.
Den här behandlingen förbättrar funktionen hos din njure..
A: A.
Den förväntade nyttan med den här behandlingen överväger riskerna.

Q: Hur skiljer sig Helsingforsdeklarationen (1964) från Nürnbergkodexen (1947)?
A.
Helsingforsdeklarationen tydliggör att omsorgen om individen alltid måste gå före samhällets och vetenskapens intressen., vilket inte klargörs i Nürnbergkodexen.
B.
Helsingforsdeklarationen tydliggör att samhällets och vetenskapens intressen ska jämställas med omsorgen om individen.
C.
Helsingforsdeklarationen understryker att informerat samtycke från deltagare alltid måste gå före samhällets och vetenskapens intressen.
D.
Helsingforsdeklarationen understryker att samhällets och vetenskapens intressen sammanfaller med omsorg om individen.
E.
Helsingforsdeklarationen understryker att vetenskapens intressen ska styra forskningen.
A: A.
Helsingforsdeklarationen tydliggör att omsorgen om individen alltid måste gå före samhällets och vetenskapens intressen., vilket inte klargörs i Nürnbergkodexen.

Q: Du får höra att din mamma blivit inlagd på det sjukhus där du är placerad som student på akuten. För att snabbt få reda på avdelning hon är på loggar du in i journalsystemet.  Vad gäller enligt sekretessförsäkran som du skrivit på?
A.
Det finns inga hinder för att läsa din mammas journal  
B.
Det finns förmodat samtycke, därför får du läsa din mammas journal
C.
Eftersom patienten inte är på akutkliniken får du inte läsa hennes journal  
D.
Eftersom du inte är inblandad i vården får du inte läsa journalen  
E.
Eftersom du är läkarstudent får du inte läsa journaler
A: D.
Eftersom du inte är inblandad i vården får du inte läsa journalen

Q: I Karolinska Institutets (KI:s) uppförandekod betonas alla människors lika värde med exempel från diskrimineringsgrunderna. Om en person anser sig ojämlikt behandlad på annan grund än diskrimineringslagen, vad gäller då på KI?
A.
Det strider mot KI:s värdegrund men medför ingen påföljd eller åtgärd.
B.
Det polisanmäls alltid
C.
Det hanteras enligt KI’s riktlinjer för kränkande särbehandling
D.
KI har en vidgad definition av diskriminering som omfattar negativ behandling
E.
Den utsatta personen rekommenderas att söka hjälp utanför Karolinska Institutet
A: C.
Det hanteras enligt KI’s riktlinjer för kränkande särbehandling

Q: Vilken eller vilka kompetens/er enligt CanMEDS visar du förmåga till om du småpratar lite med patienten i anslutning till det riktade anamnessamtalet?
A.
Kommunikatör
B.
Ledare
C.
Professionell yrkesutövare
D.
Medarbetare
E.
Hälsofrämjare
A: A.
Kommunikatör

Q: Hur beskriver du bäst läkarens del i konsultationen?
A.
Läkaren kompletterar anamnesen med riktade frågor, gör därefter en riktad undersökning och föreslår utredning och behandling.
B.
Läkaren kompletterar anamnesen med riktade frågor och gör därefter en riktad undersökning för att bekräfta eller förkasta differentialdiagnoser.
C.
Efter att ha förstått patientens tankar, oro och önskningar föreslår läkaren utredning och behandling.
D.
Läkaren ställer riktade frågor för att bekräfta eller förkasta differentialdiagnoser.
E.
Läkaren ställer öppna frågor utan att avbryta patienten för att bättre förstå patientens sjukdomsberättelse.
A: B.
Läkaren kompletterar anamnesen med riktade frågor och gör därefter en riktad undersökning för att bekräfta eller förkasta differentialdiagnoser.

Q: Inför din verksamhetsförlagda praktik repeterar du vad du har lärt dig om ”öppet lyssnande”. När är öppet lyssnande mest lämpligt att använda?
A.
Öppet lyssnande är synonymt med öppet förhållningssätt och det behövs i konsultationens alla delar för att det ska vara patientcentrerat.
B.
Öppet lyssnande används med patienter som har svårare att berätta.
C.
Öppet lyssnande bör användas i inledningen av en medicinsk konsultation, vid utskrivningssamtal och i samtal med anhöriga.
D.
Öppet lyssnande bör användas i konsultationens avslutning då det är särskilt viktigt att inte prata förbi varandra.
E.
Öppet lyssnande ska användas enbart i slutet av konsultationen för att få reda på vad patienten tycker
A: C.
Öppet lyssnande bör användas i inledningen av en medicinsk konsultation, vid utskrivningssamtal och i samtal med anhöriga.

Q: Hur förändrades läkarens syn på sjukdom i samband med klinikens genombrott under det tidiga 1800-talet?
A.
Sjukdom betraktades allt mer som individens eget fel.
B.
Sjukdom kopplades till faktorer i miljön och individens kroppsvätskor.
C.
Sjukdom började betraktas som generaliserbar och möjlig att studera i egen rätt.
D.
Sjukdom ses som orsakad av mikroorganismer.
E.
Sjukdom ses som kopplad till psykologiska faktorer.
A: C.
Sjukdom började betraktas som generaliserbar och möjlig att studera i egen rätt.

Q: Den allmänna sjukförsäkringen infördes 1955. Hur har läkarnas roll i sjukskrivningsprocessenförändrats sedan dess fram till i dag?
A.
Läkarkåren har i dag en central roll i sjukskrivningsprocessen, som vid den allmänna sjukförsäkringens införande sköttes helt av arbetsgivaren och sjukkassan.
B.
Läkarkåren ville vid den allmänna sjukförsäkringens införande inte bli inblandade i sjukskrivningsprocessen, men har i dag hela ansvaret att besluta vad som räknas som sjukdom och nedsatt arbetsförmåga.
C.
Läkarkåren fick vid försäkringens införande det fulla mandatet att besluta vad som skulle räknas som sjukdom och därmed grund för sjukskrivning, ett mandat som senare togs bort.
D.
Läkarkåren samarbetade vid den allmänna sjukförsäkringens införande med arbetsgivarna, för att sedan byta sida och samarbeta med sjukkassan/Försäkringskassan.
E.
Läkarkåren motarbetade allmän sjukförsäkring men samarbetar i dag tätt med Försäkringskassan gällande sjukskrivningsprocessen.
A: C.
Läkarkåren fick vid försäkringens införande det fulla mandatet att besluta vad som skulle räknas som sjukdom och därmed grund för sjukskrivning, ett mandat som senare togs bort.

Q: Målet för utbyggnaden av den svenska hälso- och sjukvården under 1950- och 60-talen var att bygga bort eftersatta vårdbehov. Varför lyckades man inte helt?
A.
Pengarna tog slut innan alla vårdbehov i befolkningen var tillgodosedda.
B.
Efter hand prioriterades skattesänkningar och andra reformer högre än hälso- och sjukvård.
C.
Vårdbehov visade sig vara en rörlig kategori: de ökade i takt med att mer och bättre hälso- och sjukvård blev tillgänglig.
D.
Befolkningen ökade snabbare än beräknat och det visade sig omöjligt att bygga ut hälso- och sjukvården i samma takt.
E.
Kostnaderna för nya avancerade läkemedel och behandlingar steg snabbare än väntat, samtidigt som skatterna fick mer och mer kritik.
A: C.
Vårdbehov visade sig vara en rörlig kategori: de ökade i takt med att mer och bättre hälso- och sjukvård blev tillgänglig.

Q: Vilket av följande finansieringssätt dominerar för den svenska sjukvården?
A.
Privata sjukförsäkringar
B.
Privat finansiering direkt från patienten (betalning ur egen ficka)
C.
Obligatoriska sjukförsäkringar där arbetsgivare och anställda bidrar till inbetalningar till systemet.
D.
Skatter
E.
Staten tar lån som fördelas mellan regionerna
A: D.
Skatter

Q: Hälso- och sjukvårdslagen anger att målet med hälso- och sjukvården är en god hälsa och en vård på lika villkor för hela befolkningen. Hur ska man tolka ”vård på lika villkor”?
A.
Alla samhällsmedborgare har rätt till en hälsoundersökning med primärpreventivt syfte
B.
Alla vårdenheter, exempelvis vårdcentraler, sjukhus, kliniker och vårdavdelningar, ska ha samma ekonomiska stöd från regionen
C.
Givet samma hälsotillstånd/vårdbehov ska individer prioriteras lika oberoende av vem man är
D.
Patienten och dess anhöriga uppmuntras ställa villkor och därmed uppnås jämlik vård
E.
Vård ges på villkor att individen inte medvetet utsätter sig för hälsorisker - ett villkor som gäller för alla.
A: C.
Givet samma hälsotillstånd/vårdbehov ska individer prioriteras lika oberoende av vem man ä

Q: Jämförelser av sjukdomsfrekvens och mortalitet mellan olika regioner brukar baseras på åldersstandardiserade tal. Vilket är ett vanligt syfte med sådan åldersstandardisering?
A.
Att bidra till en decentraliserad sjukvård
B.
Att eliminera risken for att skiftande åldersfördelningar ska inverka på de sjuk- och dödstal som jämförs.
C.
Att ge en bild av tidstrenden avseende risk för sjukdom och död
D.
Att ta hänsyn till olika könsfördelning i de olika regionerna
E.
Att åtgärda det slumpmässiga fel som alltid uppstår vid jämförelser av sjuk- och dödstal.
A: B.
Att eliminera risken for att skiftande åldersfördelningar ska inverka på de sjuk- och dödstal som jämförs.

Q: Manliga hjärtinfarktpatienter är i genomsnitt yngre än kvinnliga när de insjuknar. Eftersom könsfördelningen kan skilja sig mellan regioner som ska jämföras vill man därför även ta hänsyn till detta vid jämförelsen. Vilken metod lämpar sig för detta?
A.
Könsstandardisering
B.
Komparativ analys
C.
Sekvensering
D.
Regionsanalys
E.
Incidenssubtraktion
A: A.
Könsstandardisering

Q: Vad innebär hälsofrämjande arbete?
A.
Att arbeta med utveckling av hälsoekonomiska modeller för en mer effektiv vård
B.
Att arbeta för att främja mångfald i ledningsgrupper inom hälso- och sjukvården
C.
Att arbeta för att ge stöd till individer eller grupper vad gäller eliminerande av en riskfaktor för ohälsa, exempelvis rökning
D.
Att arbeta salutogent, dvs att fokusera på faktorer som bidrar till en god hälsa
E.
Att arbeta sjukdomsförebyggande enligt modeller som ännu ej beforskats
A: D.
Att arbeta salutogent, dvs att fokusera på faktorer som bidrar till en god hälsa

Q: Vilket av följande påståenden stämmer inte med de teorier och evidens som underbygger FNs mål för hållbar utveckling och de svenska folkhälsomålen?
A.
Ojämlika sociala och ekonomiska förutsättningar skapar ojämlik hälsa.
B.
Hållbara social, ekonomisk och miljöutveckling är en förutsättning för förbättrad folkhälsa.
C.
Befolkningens hälsa beror på såväl sjukvårdens insatser som åtgärder på befolkningsnivå för att skapa ett hälsofrämjande samhälle.
D.
Gemensamt finansierad hälso- och sjukvård skapar bäst förutsättningar för jämlik tillgång till vård av god kvalitet och är därför fundamentalt för att hälso- och sjukvården ska kunna bidra till god och jämlik hälsa i befolkningen.
E.
Om samhället som helhet inte är tillräckligt hälsofrämjande kan en god och jämlik sjukvård fullt kompensera för detta genom att säkra att hela befolkningen har tillgång till tidig diagnos och effektiv behandling.
A: E.
Om samhället som helhet inte är tillräckligt hälsofrämjande kan en god och jämlik sjukvård fullt kompensera för detta genom att säkra att hela befolkningen har tillgång till tidig diagnos och effektiv behandling.

Q: Vad innebär det att ta en yrkesanamnes?
A.
Att utifrån patientens uppgifter räkna ut hur länge patienten varit i arbete, varit arbetslös eller sjukskriven
B.
Att dokumentera vilken yrkesutbildning patienten har
C.
Att efterfråga aktuellt och vid behov tidigare arbete, arbetsuppgifter och exponeringar
D.
Att kartlägga patientens karriärutveckling eller planer för sådan
E.
Att fråga hur patienten ser på sin nuvarande arbetsförmåga i relation till arbetets krav
A: C.
Att efterfråga aktuellt och vid behov tidigare arbete, arbetsuppgifter och exponeringar

Q: Vad är humaniora?
A.
Kunskapsområden som handlar om människan som kulturell varelse
B.
Kunskapsområden som saknar vetenskapliga metoder
C.
Kunskapsområden som inte handlar om naturen
D.
Naturvetenskapernas motsats
E.
Kunskapsområden som handlar om konst
A: A.
Kunskapsområden som handlar om människan som kulturell varelse

Q: I Arbetsmiljölagen finns regler om skyldigheter för arbetsgivare och andra skyddsansvariga om att förebygga ohälsa och olycksfall i arbetet. Där finns också regler kring samverkan mellan arbetsgivare och arbetstagare. I sådan samverkan har skyddsombud (arbetsmiljöombud) en viktig roll och vissa befogenheter. Vad inkluderar dessa befogenheter?
A.
Rätt att kräva bonus-tillägg på lön för prestationer utöver det vanliga
B.
Rätt att kräva en noll-nivå vad avser exponering för olika riskfaktorer
C.
Rätt att kräva 6 timmars arbetsdag
D.
Rätt att begära åtgärder kring arbetsmiljön
E.
Rätt att begära omplacering av personal
A: D.
Rätt att begära åtgärder kring arbetsmiljön

Q: Hållbar hälso-och sjukvård kan definieras som...
A.
en jämlik, effektiv vård till rimliga kostnader och med minsta möjliga planetära belastning
B.
hälso-och sjukvård som kraftigt reducerar lågvärdesvård, dvs vård som kan leda till mer skada än nytta
C.
hälso-och sjukvård som tar hänsyn till den ekologiska dimensionen
D.
klimatanpassad hälso-och sjukvård med bibehållen vårdkvalité tar inte hänsyn till alla 3 dimensioner, här social och ekonomisk saknas. I strategin ingår deesutom både mitigation och adaptation [CL1]
E.
klimatsmart hälso-och sjukvård med bibehållen vårdkvalité
A: A.
en jämlik, effektiv vård till rimliga kostnader och med minsta möjliga planetära belastning

Q: Klimatförändringar påverkar mänsklig hälsa negativt genom ..
A.
både direkta (ex värmeslag vid värmebölja eller drunkning vid översvämning) och indirekta effekter (ex ekonomiska förluster vid ekosystemförän dringar eller egendomsskada)
B.
att förvärra kroniska sjukdomstillstånd (ex fetma, depression och luftvägssjukdomar)
C.
förändrad förekomst och spridning av vektorburna sjukdomar (ex borrelia och TBE genom fästingar)
D.
ökad mängd pollen och andra luftburna allergener till följd av exempelvis förlängd vegetationsperiod och kemiska reaktioner
E.
ekosystemkollaps som kan leda till forcerad migration, civila konflikter och ökat våld
A: A.
både direkta (ex värmeslag vid värmebölja eller drunkning vid översvämning) och indirekta effekter (ex ekonomiska förluster vid ekosystemförän dringar eller egendomsskada)